Koronapandemian vaikutukset suomalaisten julkisten osakeyhtiöiden liiketoimintaan ja sidosryhmiin vuonna 2020: vähittäiskauppa ja matkailu - Ylönen, Leena (2024)
Tässä pro gradu -tutkielmassa tutkittiin koronapandemian vaikutuksia suomalaisiin vähittäiskaupan ja matkailun toimialan pörssiyhtiöihin vuonna 2020. Uutisoinnin mukaan vähittäiskauppa menestyi korona-aikana paremmin kuin matkailuala, mutta taustalla saattoi olla myös muita tekijöitä kuin korona. Lisäksi pandemian vaikutuksista ei ole uutisoitu toimialoja vertaillen, sidosryhmäsuhteiden tasolla ja arvon luontia tarkastellen. Tutkielman tarkoitus oli selvittää yhtiöiden toimintakertomusten avulla, millainen vaikutus koronapandemialla on ollut suomalaisten vähittäiskaupan ja matkailun toimialojen pörssiyhtiöiden liiketoimintaan ja sidosryhmiin vuonna 2020. Tutkimus oli laadullinen tutkimus, ja tutkimusaineiston analyysimenetelminä käytettiin sisällönanalyysiä ja teemoittelua. Tutkimuksen teoreettisessa viitekehyksessä käsiteltiin toimintakertomusta, sidosryhmäteoriaa sekä koronapandemian vaikutusta maailmanlaajuisesti. Tutkimusaineistona oli viisi vähittäiskaupan ja kaksi matkailun toimialan yhtiön toimintakertomusta. Tutkimuksen tuloksena havaittiin, että korona muutti liiketoimintaympäristöä ja kuluttajakäyttäytymistä, vähensi luksusmuodin kulutusta, romahdutti henkilömatkailun, lisäsi rahoitusjärjestelyitä, aiheutti häiriöitä toimitusketjuissa sekä lisäsi verkkokauppamyyntiä ja digitalisaatiota, vähentämättä kivijalkakauppojen merkitystä. Sekatavarakaupat pärjäsivät luksuskauppoja paremmin laajan tuoteportfolion ansiosta. Rahtiliikenne jatkui matkailualalla pandemiasta huolimatta. Korona ei selittänyt yksin yhtiöiden liikevaihtoa ja tulosta. Yhtiöiden sidosryhmistä havaittiin, että julkinen sektori loi arvoa yhtiöille tukemalla niitä, yhtiöt pyrkivät luomaan asiakkaille ja henkilökunnalle turvallisen ympäristön, asiakkaiden kulutus osin vaikeutui liikkumisrajoitusten takia, lomautukset ja irtisanomiset koskivat molempia toimialoja, rahoittajat ja tavarantoimittajat joutuivat joustamaan, ja korona aiheutti omistajille epävarmuutta. Ympäristö hyötyi pienemmistä päästöistä, mutta jätteen ja ruokahävikin määrä kasvoi. Yhtiöt loivat yhteiskunnalle arvoa tukemalla hyväntekeväisyyttä.