Arvot suomalaisessa ympäristökeskustelussa : sisällönanalyysi jokihelmisimpukoiden yliajoa Suomussalmella 2024 käsittelevistä mielipidekirjoituksista - Lipponen, Essi (2024)
Tässä kandidaatintutkielmassa tavoitteenani on selvittää, millaisia arvoja esiintyy jokihelmisimpukoiden yliajoa Suomussalmella 2024 käsittelevissä mielipidekirjoituksissa. Tutkielman teoreettinen viitekehys muodostuu arvoista, Schwartzin arvoteoriasta ja ympäristöristiriidoista Suomessa. Tutkielman tutkimusmenetelmänä toimii teorialähtöinen sisällönanalyysi, joka tukeutuu Schwartzin arvoteoriaan. Tutkielman aineisto on muodostettu 14 mielipidekirjoituksesta, jotka käsittelevät jokihelmisimpukoiden yliajoa. Jokihelmisimpukoiden yliajo toimii tutkielmassa esimerkkitapauksena suomalaisesta ympäristöristiriidasta, sillä tapaus on herättänyt paljon keskustelua luonnonsuojelun ja metsätalouden yhteensovittamisen hankaluuksista mediassa. Kuten jokihelmisimpukoiden tapauksessa, ympäristöristiriidoissa yleensä on usein kyse taloudellisen hyödyn ja luonnon itseisarvon ristiriidasta. Ristiriidat tuovat esille ihmisten arvoja, joten mielipidekirjoituksia tutkimalla, saa tietoa ihmisten arvoista liittyen ympäristöön. Tutkielman analyysin pohjalta voidaan todeta, että yleisimmät arvot mielipidekirjoituksissa olivat konformisuus ja biosfääriset arvot. Muita yleisiä arvoja olivat universalismi, turvallisuus, perinteet, suoriutuminen ja hyväntahtoisuus. Myös valta ja itseohjautuvuus esiintyivät yhdessä kirjoituksessa. Yleisesti ottaen mielipidekirjoitukset jokihelmisimpukoiden yliajosta heijastivat suomalaisten ympäristöristiriitojen perusasetelmaa. Suurimassa osassa mielipidekirjoituksissa vedottiin joko siihen, että raakkutuho uhkaa metsäteollisuuden mainetta tai metsäteollisuus ja taloudellinen hyöty uhkaavat ympäristönsuojelua. Eli myös tässä ympäristöön liittyvässä ristiriidassa on pohjimmiltaan kyse taloudellisen hyödyn ja luonnon itseisarvon vastakkainasettelusta. Vaikka jokihelmisimpukoiden yliajo on ympäristöön liittyvä ristiriitatilanne, mielipidekirjoituksissa samoja arvoja käytettiin myös sekä metsätalouden, että luonnonsuojelun perusteena.