Profiling Perpetrators and Victims : A Cluster Analysis of Intimate Partner Violence experiences and attitudes in Finland in the Context of the Nordic Paradox - Fareed, Tuulimari; Kyllönen, Remi (2024)
Korkea sukupuolten välinen tasa-arvo on yhteydessä vähentyneeseen parisuhdeväkivaltaan. Pohjoismaissa tilastot kuitenkin osoittavat vastakkaisia tuloksia ja termi Nordic paradox (pohjoismainen paradoksi) on luotu kuvaamaan ristiriitaa näiden maiden korkean tasa-arvon ja samanaikaiseen korkean itseraportoidun parisuhdeväkivallan määrän välillä. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on lisätä paljon kaivattua tietämystä suomalaisten asenteista ja kokemuksista liittyen tähän traagiseen ilmiöön, jotta uusia ratkaisukeinoja voidaan kehittää. Hyödyntäen 105 suomalaiselta osallistujalta verkkokyselyn avulla kerättyä dataa, tutkimme itseraportoidun harjoitetun ja koetun psykologisen parisuhdeväkivallan ja seuraavien asiaan liittyvien asenteiden yhteyksiä korrelaatiotarkastelun avulla: uhria syyllistävät asenteet, vihamielinen seksismi, lähisuhdeväkivaltaa hyväksyvät asenteet, parisuhdeväkivaltatilanteiden havaittu vakavuustaso ja halukkuus puuttua väkivaltatilanteisiin. Lisäksi toteutimme klusterianalyysin löytääksemme osallistujien joukosta erillisiä profiileja. Näiden analyysien tulosten avulla pyrimme laajentamaan perspektiiviä tätä monitahoista ilmiötä kohtaan. Tutkimuksen tuloksena havaitsimme, että vastoin aikaisempaan tutkimukseen perustuvia odotuksia, psykologisen seurusteluväkivallan uhrina oleminen korreloi positiivisesti useiden haitallisten asenteiden kanssa, kuten uhria syyllistävien asenteiden, vihamielisen seksismin ja matalamman puuttumishalukkuuden kanssa. Lisäksi uhrina oleminen korreloi vahvasti psykologisen parisuhdeväkivallan harjoittajana olemisen kanssa. Yllättäen, psykologisen parisuhdeväkivallan harjoittaminen ei ollut yhteydessä haitallisiin asenteisiin tilastollisesti merkitsevästi. Klusterointi paljasti kolme erillistä profiilia: Korkea-klusteriin kuuluivat osallistujat, jotka raportoivat keskimääräistä enemmän psykologisen seurusteluväkivallan uhrina ja tekijänä olemisen kokemuksia sekä keskimääräistä enemmän uhria syyllistäviä ja vihamielisiä seksistisiä asenteita, Matala-klusteri sisälsi osallistujat, jotka raportoivat päinvastoin keskimääräistä vähemmän edellä mainittuja kokemuksia ja asenteita sekä Ristiriitainen klusteri, joka sisälsi keskimääräistä vähemmän edellä mainittuja kokemuksia, mutta keskimääräistä enemmän edellä mainittuja haitallisia asenteita. Eroja muissa asenteissa sekä demografisissa tekijöissä näiden klustereiden välillä tutkittiin ja niiden merkitystä tulevaisuuden tutkimukselle ja interventioiden kehitykselle pohdittiin. Lisäksi havaittiin tiettyjä dataan liittyviä rajoitteita, jotka osaltaan voivat vaikuttaa tuloksiin ja niiden huomioiminen jatkotutkimuksissa on tärkeää.