Valmentajan sosiaalisen tuen yhteys lasten liikunnan lukutaitoon - Heinonen, Mari; Taavitsainen, Sara (2024)
Tämän pro gradu –tutkielman tarkoituksena oli selvittää, miten lasten kokema valmentajan sosiaalinen tuki oli yhteydessä 4–6-luokkalaisten lasten liikunnan lukutaitoon. Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, kuinka päteväksi lapset kokivat itsensä liikunnan lukutaidon osalta sekä minkälaista tukea he kokivat saavansa valmentajalta. Liikunnan lukutaito on jaettu fyysiseen, psyykkiseen, kognitiiviseen ja sosiaaliseen osa-alueeseen. Valmentajalta saatu koettu sosiaalinen tuki on jaettu itsemääräämisteorian pohjalta autonomiaan, pätevyyden kokemuksiin sekä sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Tutkielman aineisto kerättiin vuosina 2020–2023 osana Jyväskylän yliopiston Liikuntatieteellisen tiedekunnan Taiturit-tutkimusta, johon osallistui 950 4–6-luokkalaista lasta. Tämän tutkimuksen kohderyhmänä toimi 718 lasta, joista 361 oli tyttöjä ja 349 poikia. Liikunnan lukutaitoa mitattiin kyselylomakkeella (asteikko 1–4), joka oli luotu liikunnan lukutaidon mittarin (PLC-Quest) pohjalta. Sosiaalista tukea mitattiin kyselylomakkeella (asteikko 1–5), joka oli luotu liikunnan sosiaalisen tuen mittarin (SSPA-Quest) pohjalta. Tutkimusaineiston analysointiin käytettiin IBM SPSS Statistics 28 –ohjelmistoa. Valmentajan sosiaalista tukea ja liikunnan lukutaitoa kuvailtiin keskiarvojen (ka) sekä keskihajontojen (kh) avulla ja sukupuolien välisiä eroja tarkasteltiin T-testillä. Lasten kokeman valmentajan sosiaalisen tuen yhteyttä liikunnan lukutaitoon tarkasteltiin Pearsonin korrelaatiokertoimella ja lineaarisella regressioanalyysillä. Raja-arvona tilastolliselle merkitsevyydelle toimi p<0,05. Tutkimuksen tulokset osoittivat, että lasten liikunnan lukutaito oli korkealla tasolla. Pojat saivat keskiarvojen perusteella korkeampia arvoja liikunnan lukutaidon fyysisestä (ka=3,32) ja psyykkisestä (ka=3,49) osa-alueesta verrattuna tyttöihin (ka=3,15, ka=3,38) ja tytöt saivat korkeampia arvoja kognitiivisesta (ka=3,39) osa-alueesta verrattuna poikiin (ka=3,33). Lasten kokemus valmentajan sosiaalisesta tuesta oli melko korkealla tasolla. Lapset kokivat saavansa eniten tukea pätevyyden kokemuksiin (ka=4,35) ja vähiten autonomian kokemuksiin (ka=3,59). Valmentajan sosiaalinen tuki oli tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä liikunnan lukutaitoon (p<0,05). Mitä enemmän lapsi koki saavansa valmentajalta sosiaalista tukea, joka kohdistui pätevyyden kokemuksiin, sitä parempi hänen liikunnan lukutaidon jokainen osa-alue oli (p<0,01). Valmentajan sosiaalisella tuella on merkittävä vaikutus lapsen liikunnan lukutaidon kehittymiseen. Valmentajan tulisi osoittaa lapselle sosiaalista tukea, joka edistää lapsen pätevyyden kokemuksia sekä lisää lapsen autonomian ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tunnetta. Liikunnan lukutaitoinen lapsi on motivoitunut, luottaa itseensä ja kokee itsensä liikunnallisesti päteväksi. Tukemalla lasten psykologisia perustarpeita, valmentaja voi edistää heidän liikuntataitojen kehittymistä ja liikunnallisen elämäntavan omaksumista.