Sairaala Novan lihavuusleikkauspolun vaikuttavuus : lihavuusleikkauspotilaiden kehonkoostumuksessa ja fyysisessä toimintakyvyssä tapahtuneet muutokset hoitopolun aikana – tuloksia liikuntalääketieteen poliklinikalta - Pakkala, Pipsa (2024)
Lihavuuden leikkaushoito on yleistynyt lihavuuden hoitomuotona viimeisten vuosikymmenten aikana samaan aikaan, kun myös lihavuuden esiintyvyys on noussut. Leikkaushoidolla saavutetaan tutkimusten mukaan parhaat tulokset niin painonpudotuksessa kuin lihavuuden liitännäissairauksissa. Elintapojen muuttaminen on merkittävässä roolissa potilaiden hoidossa ja myös liikunnan lisäämistä suositellaan hoitoprosessin alusta lähtien. Tämän pro gradu -tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää Sairaala Novan lihavuusleikkauspolun vaikuttavuutta 6–18 kuukauden seurannassa huomioiden liikuntalääketieteen poliklinikan toteuttama yksilöllinen liikuntahoito. Tutkimuksen aiheena olivat potilaiden kehonkoostumuksessa ja fyysisessä toimintakyvyssä tapahtuneet muutokset, joiden lisäksi tarkasteltiin eroa painonpudotuksessa leikkausmenetelmien välillä. Tutkimuksen aineisto kerättiin Keski-Suomen hyvinvointialueen Sairaala Novan liikuntalääketieteen poliklinikan sähköisestä potilastietojärjestelmästä, ja aineisto sisälsi 119 potilaan tietoja, joista 89 sisällytettiin tutkimukseen (tutkittavien keski-ikä 47,5 v, naisia 76 %). Tutkielman muuttujina olivat antropometriset muuttujat (paino, BMI), kehonkoostumusmuuttujat (rasvamassa, rasvaprosentti, viskeraalirasva, lihasmassa) sekä fyysisen toimintakyvyn mittarit (puristusvoima ja 6-minuutin kävelytestin tulos). Muutoksia tarkasteltiin kolmessa aikapisteessä: preoperatiivisesti sekä 6 ja 18 kuukautta leikkauksen jälkeen. Tutkimuksen kehonkoostumustiedot perustuvat bioimpedanssi eli BIA-mittaukseen. Fyysisen toimintakyvyn mittaukset on toteutettu poliklinikan fysioterapeutin vastaanotolla. Lihavuusleikattujen painossa ja kehonkoostumusmuuttujissa havaittiin tilastollisesti merkitsevää laskua 6-18 kuukauden seurannassa (kaikki p<0,001), mutta 6 ja 18 kuukauden väliset erot eivät olleet tilastollisesti merkitseviä. Kavennus- ja ohitusleikkauksen välillä havaittiin tilastollisesti merkitsevä ero 6 kuukauden kohdalla sekä kiloina, että suhteellisena painonpudotuksena ilmoitettuna (p=0,003/p<0,001), mutta 18 kuukauden kohdalla merkitsevät erot menetelmien välillä hävisivät. Kävelty matka parani seurannan aikana (p<0,001), absoluuttinen puristusvoima laski (p=0,001-1,000), ja kehon painoon suhteutettu puristusvoima nousi (p=0,01/p<0,001). Tutkimus oli ensimmäinen Sairaala Novan lihavuusleikkauspotilailla toteutettu tutkimus ja antoi näin ollen tärkeää tietoa koko lihavuusleikkaushoitopolun vaikuttavuudesta. Koska lihavuusleikkaus pudottaa painoa, muuttaa kehonkoostumusta, sekä helpottaa liikkumista painonpudotuksen myötä, ei tutkimuksen tuloksista voida päätellä, miten suuri osa muutoksista on liikuntahoidon ansiota. Tulevaisuudessa liikuntahoidon vaikuttavuutta on tarpeen tutkia lisää ottamalla selvää potilaiden liikuntatottumusten muutoksista hoitopolun aikana tai hyödyntämällä tutkimuksessa kontrolliryhmää.