Sosiaalityöntekijöiden työhyvinvointia tukevat tekijät - Haapakoski, Marika (2024)
Tämän maisteritutkielman tehtävänä on ollut selvittää sosiaalityöntekijöiden keskeisiä työhyvinvointia tukevia tekijöitä. Tutkimuksen teoria perustuu positiivisen psykologian PERMA-teoriaan, jonka johdattamana tutkimusaihetta on käsitteellistetty, jäsennelty sekä nostettu esiin sen keskeisimmät työhyvinvointia tukevat tekijät. Tutkimuksen aineisto on kerätty kuvailevan kirjallisuuskatsauksen metodia käyttäen. Tässä metodissa aineiston keruu on toteutettu tutkimuskysymys edellä ja aineisto koostuu sekä suomenkielisistä, että englanninkielisistä vertaisarvioiduista artikkeleista ja tutkimuskirjallisuudesta vuosilta 2002–2023. Tutkimuksen taustoittavana aineistona toimii aikaisemmat tutkimukset ja sosiaalityön tilastotiedot aiheesta. Tutkimuksen analyysissa on käytetty laadullista hermeneuttista tieteen filosofiaa. Analyysimenetelmän avulla on pyritty löytämään syvällisempi ymmärrys aiheesta, jossa positiivinen psykologia on antanut lähestymisnäkökulman tutkittavaan ilmiöön. Tutkimuksen tarkoituksen mukaisuus perustuu sosiaalityöntekijöiden ja sosiaalityön tämänhetkiseen tilaan. Sosiaalityöntekijöistä koetaan valtavaa pulaa koko valtakunnan tasolla ja alan pito- ja vetovoimasta käydään vilkasta keskustelua monellakin taholla. Sosiaalityö koetaan usein hyvin kuormittavana ja stressaavana työnä. Väitettä tukee aikaisempi tutkimustietous aiheesta. Tutkimuksen tarkoituksena onkin nostaa keskustelua sosiaalityöntekijöiden työhyvinvoinnista ja sitä tukevista tekijöistä. Keskeisimpinä työhyvinvointia tukevina tekijöinä tässä tutkimuksessa olivat myönteiset tunteet, ihmissuhteet ja terveys. Tunteiden hallinta, käsittely ja niiden tukeminen ovat isossa roolissa työhyvinvoinnin tukemisessa. Toimivat suhteet työyhteisön kesken ja hyvä johtaminen tukevat omalta osaltaan myös sosiaalityöntekijöiden työhyvinvointia. Työhyvinvoinnin kannalta terveys käsitteenä osoittautui hyvin tärkeäksi, mutta laajaksi kokonaisuudeksi. Vaikuttavina tekijöinä tutkimuksessa olivat työntekijän oma terveys, työtilojen sisäilman terveys sekä tilojen sopivuus sosiaalityön tekemiselle. Usein sosiaalityötä tehdään ja siinä pysytään, koska työ koetaan usein hyvin merkityksellisenä. Sosiaalityöntekijöiden työhyvinvoinnin tukevia tekijöitä tutkimalla voidaan osoittaa tärkeitä sosiaalityön kehittämisen kohteita, joissa työntekijän, työyhteisön, johtamisen kuin yhteiskunnallinenkin näkö- kulma tulee huomioiduksi. Tutkimus antaa arvokasta tietoa siitä, millaisiin asioihin sosiaalityöntekijöiden työhyvinvoinnissa tulisi jatkossa kiinnittää huomiota. Tutkimustietoa tarvitaan sekä positiivisesta, että työtä heikentävistä tekijöistä myös jatkossa, että työhyvinvoinnin tilasta saataisiin muodostettua kokonaisvaltaisempi käsitys.