Yhdessä vai erikseen? : varhaiskasvatuksen opettajien ja erityisopettajien kokemuksia ja käsityksiä yhteisopetuksesta - Iso-Kuortti, Hanna; Kinnunen, Mia (2024)
Varhaiskasvatuslain (2018) uudistus 1.8.2022 sisälsi ensimmäistä kertaa kirjauksen lapsen tuesta vahvistaen inklusiivista varhaiskasvatusta. Tehty lakimuutos edellyttää opettajilta ja erityisopettajilta uudenlaisten yhteistyömallien, esimerkiksi yhteisopetuksen lisäämistä ja kehittämistä inklusiivisessa varhaiskasvatuksessa. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tuoda esiin varhaiskasvatuksen opettajan ja erityisopettajan kokemuksia ja käsityksiä varhaiskasvatuksessa toteutettavasta yhteisopetuksesta. Laadullisella tutkimuksella selvitettiin varhaiskasvatuksen erityisopettajan ja opettajan käyttämiä yhteisopetuksen menetelmiä, sekä tutkittiin opettajien ja erityisopettajien käsityksiä yhteisopetuksesta. Aineisto kerättiin varhaiskasvatuksen opettajayhdistysten kautta opettajille ja erityisopettajille lähetetyllä kyselylomakkeella, tutkimukseen osallistui 48 varhaiskasvatuksen opettajaa ja erityisopettajaa. Kyselytutkimuksella kerätty aineisto analysoitiin sisällönanalyysimenetelmällä. Tutkimus osoittaa, että varhaiskasvatuksen opettajan ja erityisopettajan yhteisopetus ei ole vakiintunut kaikkien opettajien ja erityisopettajien toimintatavaksi, sillä osalla vastaajista ei vielä ollut kokemuksia yhteisopetuksesta. Lisäksi yhteisopetuksen eri muotoja, eli samanaikais-, rinnakkais-, avustavaa ja vuorottelevaa opetusta toteutetaan pääasiassa osana pienryhmätoimintaa. Myös erityisopettajan osa-aikainen erityisopetus näyttää hakevan vielä muotoaan, sillä sille ei välttämättä löydy aina aikaa ja sijaa lapsiryhmän toiminnassa. Tällöin erityisopettajan rooli opetuksen ja lasten tukemisessa voi olla reaktiivinen. Yhteisopetus näyttää myös olevan merkityksellistä sekä lapsen osallisuuden vahvistamisen että opettajien työssä jaksamisen ja kehittymisen näkö-kulmista. Yhteisopetuksen onnistuminen näyttää edellyttävän riittäviä henkilö- ja aikaresursseja, koulutettua henkilöstöä, sekä varhaiskasvatusyksikön johtajan pedagogista johtamista lasten osallisuuden ja henkilöstön jaksamisen vahvistamiseksi. Inklusiivisella johtamisella voidaan mahdollistaa henkilö- ja aikaresurssia yhteisopetuksen suunnitteluun, toteuttamiseen ja arvioimiseen.