Visuaalisen tarkkaavaisuuden jakaminen salibandyssa - Häkkänen, Matias (2024)
Tässä pro gradu -tutkielmassa selvitetään, mikä yhteys salibandyn pallollisen puolustajan palloon kohdistuvien katseiden kestolla ja niiden määrällä on pelaajan pallonhallintatilannetta seuraavaan suoritukseen. Katseen vaikutusta suoritukseen on tutkittu esimerkiksi golfissa ja lentopallossa. Katseen jakamisen tehokkuuden vaikutusta suoritukseen ei ole parhaan tiedon mukaan aiemmin tutkittu missään urheilulajissa. Tämä tutkielma sijoittuu kognitio- ja liikuntatieteen rajapintaan. Tutkielman tavoitteena on tuoda uutta tietoa visuaalisen tarkkaavaisuuden jakamisesta aidoissa ottelutilanteissa salibandyn kontekstissa. Tutkimuksen kohteina olivat salibandyn SM-sarjan 16–21-vuotiaat puolustajat (N=30). Tutkimusaineisto kerättiin otteluvideoita havainnoimalla. Videot käsiteltiin Kinovea-ohjelmalla. Lisäksi pelaajan suoritusta analysoitiin 17 dikotomisen muuttujan (kyllä/ei) avulla. Tutkimusaineisto sisälsi yhteensä 931 pallollisen puolustajan suoritusta. Pelaajan suoritusta kuvaavat dikotomiset muuttujat (11 kpl) ryhmiteltiin summamuuttujiksi kolmeen eri ryhmään, jotka nimettiin ”onnistunut suoritus”, ”epäonnistunut suoritus” ja ”erityisen onnistunut suoritus.” Tutkimustulokset analysoitiin hyödyntäen monitasoista binääristä logistista regressiomallia. Onnistunutta suoritusta ennustivat muuttujat ”hyökkäyspään pelialue”, ”katseiden määrän osuus pallonhallintatilanteen kestosta”, ”katseen keston osuus pallonhallintatilanteesta prosentteina” sekä ”pelaajan karvattavana oleminen pallonhallintatilanteen alkaessa.” Kaksi viimeisintä muuttujaa ennustivat myös epäonnistunutta suoritusta. Erityisen hyvää hyökkäystä puolestaan ennustivat muuttujat ”puolustajalla on tyhjää tilaa etenemissuuntaan”, ”ylivoima- tai 6vs5 -tilanteet” sekä ”hyökkäysalue” ja ”keskialue.” Tulokset korostavat visuaalisen huomion jakamisen taidon yhteyttä pelisuorituksessa onnistumiseen. Tulevaisuudessa tarvitaan tutkimusta, joka selvittää perinteisten SVT-harjoitusten (sports vision training), quiet eye -mittausten sekä videopalautteen vaikutusta urheilijan tarkkaavaisuuden jakamisen taitojen kehittämiseen. Näin kehitetään myös uudenlaisia harjoittelumuotoja tarkkaavaisuuden jakamisen oppimista varten sekä testipattereita sen mittaamiseen.