Environmental taxation in the sustainable economic transition - Virokannas, Iiris (2024)
Tämä tutkielma tarkastelee ympäristöverojen roolia ja mahdollisuuksia kansantalouksien kestävässä siirtymässä. Tutkielman teoriaosio keskittyy optimaaliseen veroasteeseen ja kirjallisuuskatsauksessa esitetään ja keskustellaan aikaisemman tutkimuskirjallisuuden tuloksista. Tutkielman empiirisessä osassa käytetään tietoa 25 Euroopan valtiosta vuosilta 2000-2021. Ympäristöveroja tarkastellaan ensimmäisessä mallissa kokonaisuutena, mutta toisessa mallissa vero jaetaan energiaveroon, liikenneveroon ja saaste- ja luonnonvaraveroon. Keskeisimpänä tutkimuskysymyksenä on tarkastella miten nämä eri veroryhmät, joita usein tutkimuksessa tarkastellaan vain kokonaisuutena, vaikuttavat kasvihuonekaasupäästöihin. Pitkän aikavälin tarkastelussa hyödynnetään FMOLS ja DOLS metodeja, joita on käytetty laajasti myös aikaisemmassa tutkimuskirjallisuudessa samankaltaisissa tutkimuksissa. Tutkielma sisältää myös tarvittavien testien tulokset sekä tulokset kahdesta eri kausaalisuustestistä. Keskeisimmät tulokset ovat, että ilman interaktiotermin lisäystä ympäristöverojen ja kasvihuonekaasupäästöjen välillä näyttää olevan positiivinen yhteys. Tämä tulos on vastoin aikaisemman tutkimuskirjallisuuden tuloksia. Toisaalta tarkasteltaessa ympäristöverojen ja energiakulutuksen yhteisvaikutusta kasvihuonekaasupäästöihin huomataan, että yhteys kääntyy negatiiviseksi. Dumitrescu-Hurlin paneelikausaalisuustestin tulosten perusteella ympäristöverojen ja energiankulutuksen välillä on negatiivinen kausaalisuhde, mikä tukee päätelmää siitä, että ympäristöverot näyttävät vaikuttavat kasvihuonekaasupäästöihin etenkin energiankulutuksen kautta. Tulokset ovat samansuuntaiset myös silloin, kun ympäristöverot on jaettu pienempiin luokkiin. Näistä luokista energiaverolla ja sen muutoksilla näyttää olevan suurin vaikutus kasvihuonekaasupäästöihin. Toisaalta energiaverot on myös suurin erillinen ympäristöveroluokka kaikissa tutkittavissa valtioissa.