"Meillä oli elämä, ja nyt se vietiin" : ukrainalaisten pakolaisten toimijuus Helsingin Sanomien uutisissa keväällä 2022 - Hautamaa, Vilja (2023)
Tässä tutkielmassa pyritään selvittämään, millaista toimijuutta ja toiminnan mahdollisuuksia ukrainalaisille pakolaisille rakennettiin Helsingin Sanomien uutisoinnissa keväällä vuonna 2022. Tämän lisäksi tässä tutkielmassa selvitetään, miten diskurssit ukrainalaisten pakolaisten toimijuudesta suhteutuvat aiemman tutkimuksen tuottamaan tietoon siitä, miten turvapaikanhakijoista uutisoitiin niin sanotun pakolaiskriisin aikaan vuonna 2015. Lähtökohtana tutkielmalle toimii havainto siitä, että vuonna 2015 turvapaikanhakijoita ei toivotettu tervetulleiksi Eurooppaan, kun taas ukrainalaisten pakolaisten vastaanottoa on leimannut solidaarisuus ja halu auttaa. Tutkimuksen aineisto koostuu 42 Helsingin Sanomissa aikavälillä 3. maaliskuuta – 3. huhtikuuta vuonna 2022 julkaistusta, ukrainalaisia pakolaisia käsittelevästä verkkouutisesta. Aineistolle suoritettiin kriittinen diskurssianalyysi, jonka perusteella löydettiin viisi ukrainalaisten pakolaisten toimijuutta ilmentävää diskurssia. Diskurssit ovat ukrainalaiset pakolaiset olosuhteidensa uhreina, eteenpäin virtaavana massana, numeroina, hallinnan kohteena ja omaa elämäänsä hallitsevina aktiivisina toimijoina. Kriittisen diskurssianalyysin pohjalta havaitut diskurssit suhteutettiin tämän jälkeen aiemman tutkimuksen tuottamaan tietoon uutisoinnista vuoden 2015 pakolaiskriisistä. Tutkielmasta käy ilmi, että ukrainalaiset pakolaiset esitetään tyypillisemmin passiivisina kuin aktiivisina toimijoina. Tätä kuvastaa neljä viidestä havaitusta diskurssista: pakolaiset uhreina, numeroina, virtaavana massana sekä hallinnan kohteena. Toisin kuin vuonna 2015, ei ukrainalaisten pakolaisten toimijuutta yhdessäkään aineiston diskursseista esitetä uhkana tai muutoin negatiivisena asiana. Sen sijaan ukrainalaiset pakolaiset asetetaan helpommin uhrin asemaan. Helsingin Sanomien uutisoinnille ukrainalaisista pakolaisista on siis ollut tyypillistä asettaa heidät passiivisiksi toimijoiksi, joita ei nähdä uhkana Euroopan turvallisuudelle tai taloudelle, vaan joita tulee auttaa. Toisin sanoen passiivisuus on ollut tyypillinen piirre uutisoinnille kummastakin pakolaisjoukosta, mutta uhkadiskurssin puuttuminen ukrainalaisia pakolaisia käsittelevistä uutisista on poikkeavaa suhteessa uutisointiin vuoden 2015 pakolaiskriisistä.