Miten karhu nimetään? : uhkakuvat suojelupoliisin ja Kaitsepolitseiametin vuosiraporteissa 2000–2021 - Heiska, Eetu (2023)
Tässä pro gradu -tutkielmassa tutkitaan Suomen suojelupoliisin ja Viron Kaitsepolitseiametin vuosiraporteissa esitettyjä uhkakuvia vuosien 2000 ja 2021 välisenä aikana. Tiedustelupalveluiden vuosiraporteillaan esittämiä uhkakuvia ei ole aiemmin tässä laajuudessa tutkittu. Laadullisen sisällönanalyysin menetelmin turvallisuus- ja tiedustelupalveluiden julkisista vuosiraporteista löydettiin erilaisia uhkakuvia, jotka koottiin uhkakuvien pääluokiksi. Kaitsepolitseiametin vuosiraporteista löydettiin kuusi eri pääuhkakuvaa ja suojelupoliisin vuosiraporteista viisi. Merkittävä osa uhkakuvista oli tutkituille tiedustelupalveluille yhteisiä. Jaettuja uhkakuvia tarkastelujaksolla olivat vieraan valtion tiedustelutoiminnan aiheuttama uhka, kybertoimintaympäristössä tapahtuva kohdemaata uhkaava toiminta, radikalisoituneen yksilön tai ryhmittymän tekemä terroristinen teko tai sen valmistelu, sekä kansallista turvallisuutta uhkaava toiminta. Lisäksi Kaitsepolitseiametin vuosiraporteista nousi esiin Venäjän toiminnasta nousevat uhkat, sekä räjähderikollisuus. Suojelupoliisin vuosiraporteista nousi esiin edellisten lisäksi joukkotuhoaseiden leviämisen uhka. Tutkittujen turvallisuus- ja tiedustelupalveluiden esiin nostamat uhkakuvat olivat hyvin toistensa kaltaisia. Suurimmat erot tulivat esille uhkaa aiheuttavien tahojen nimeämispolitiikassa. Kaitsepolitseiamet oli koko tarkastelujakson ajan hanakka nimeämään Venäjän toimien aiheuttamaa uhkaa. Suojelupoliisi ei maininnut uhkaavasti toimivia valtioita nimeltä ennen tarkastelujakson loppupuolta. Ensimmäinen kerran Venäjä mainittiin uhkaavana toimijana vuonna 2017. Kaitsepolitseiamet nimesi sitä uhkaavia valtiotoimijoita, pääasiassa Venäjän johdonmukaisesti koko tarkastelujakson ajan. Turvallisuus- ja tiedustelupalveluiden uhkakuvat elävät ajassa. Julkisten vuosiraporttien tarkoituksena on nostaa ajankohtaisia turvallisuusuhkia kansalaiskeskusteluun ja politiisen päätöksenteon agendalle turvallistamisprosessien kautta. Kööpenhaminan koulukunnan tulkinnan mukaan asia voidaan turvallistaa, eli nostaa ohi normaalin päätöksenteon prosessien suoraan prioriteettilistan kärkeen. Turvallisuuskysymykset koetaan usein niin oleellisen tärkeiksi, että uhkakuvien hallitsemiseksi ne voidaan turvallistaa. Vuosiraporttien toisena funktiona voidaan nähdä kansalaisten valistaminen turvallisuusuhkista ja torjua uhkakuvia tiedolla.