Ammatillisen koulutuksen digitalisaatio työnantajanäkökulmasta : kirjallisuuskartoitus - Pulkkinen, Pekka (2023)
Viitekehys: Nopeasti edenneen digitalisaation vaikutuksena digitaalisuus on lisääntynyt toisen asteen ammatillisessa koulutuksessa. Digitalisaatiolla on vaikutus opiskelijan oppimisprosessiin, yhteiskunnassa kansalaisena tarvittaviin yleisiin taitoihin ja opiskeltavaan alaan liittyviin substanssitaitoihin. Opiskelijan näkökulmasta digitalisaatio näkyy mm. digitaalisina oppimisympäristöinä, digitaalisena kommunikaationa, uusina, omaan alaan liittyvinä ohjelmistoina ja välineinä. Toisen asteen ammatillisen koulutuksen tärkeänä asiakkaana on työelämä, jonka tarpeisiin koulutuksesta valmistuvan opiskelijan osaamisen ja koulutuksen mukana tulleiden tietojen ja taitojen pitäisi vastata. Työelämän tarpeet ja vaatimukset eivät ole kuitenkaan täysin yksiselitteisiä ja selviä, kun ajatellaan tulevan työvoiman digitaalisen osaamisen ja digitaalisessa ympäristössä toimisen kykyjä. Työnantajilla on alakohtaisia ja työnantajakohtaisia eroja digitalisaation edistymisen suhteen, eivätkä tarpeet välttämättä vastaa toisiaan. Eroa on myös siinä, kuinka pitkälle työnantajat kykenevät ennakoimaan ja määrittelemään tulevaisuuden tarpeita. Opinnäytteen tavoite ja menetelmä: Tämän opinnäytteen tarkoitus oli selvittää kirjallisuuskartoituksen ja tuloksista tehtävän synteesin avulla, miten työnantajien näkemyksiä toisen asteen ammatillisen koulutuksen digitalisaatiosta on tieteellisesti tutkittu, mitä kartoituksista saaduissa tuloksissa todetaan ammatillisen koulutuksen nykytilasta verrattuna työnantajien tarpeisiin ja mitkä asiat koetaan tuleviksi kehittämisen tarpeiksi. Opinnäytteen tulokset ja siitä tehtävät johtopäätökset: Tuloksista käy ilmi, että tästä aiheesta on tehty varsin vähän tutkimusta. Tutkimuksessa käsiteltyjä artikkeleita oli varsinaisessa hakuvaiheessa 988 ja lumipallo-otannassa 663, ja sovellettaessa valintakriteerejä niistä valikoitui tuloksiin 16 artikkelia. Tutkimus keskittyy pääsääntöisesti Euroopan alueeseen ja teollisuuden aloihin, ja artikkelit jakautuvat tasaisesti tarkastellulle ajalle. Yleisin luokittelu tutkimuksille oli evaluointitutkimus, ja käytettyjä tutkimusmenetelmiä oli useita. Menetelmien yhteisenä tekijänä on haastattelujen yleisyys. Synteesistä käy ilmi, että ammatillisen koulutuksen nykytilasta ja sen kehittämistarpeista on eriäviä näkemyksiä riippuen työnantajasta ja tämän tarpeesta.