Kalojen osittaiskiertokasvatuksen ravinnepäästöt ja poistoveden käsittelymenetelmät - Nummela, Henri (2023)
Sisävesillä tapahtuvan vesiviljelyn tavoitteena tulevaisuudessa on tuotannon kasvattaminen sekä päästöjen ja kulujen pienentäminen. Tämä vaatii uusien ja kilpailukykyisten menetelmien kehittämistä. Kiertovesiviljelyssä vettä kierrätetään järjestelmän läpi samalla puhdistaen sitä, jolloin uuden korvausveden määrä on huomattavasti pienempi kuin perinteisessä läpivirtauskasvatuksessa. Kierto-vesiviljelyn etuina ovat pienemmät ravinnepäästöt sekä tarkempi kasvatusolosuhteiden, kuten lämpötilan ja vedenlaadun, säätely. Haasteina puolestaan ovat taloudelliset kustannukset, kiintoaineen ja ravinteiden kertyminen järjestelmään, mikä voi aiheuttaa ongelmia kalojen hyvinvoinnille ja järjestelmän toiminnalle. Haasteita voidaan vähentää erilaisilla vesiviljely tekniikoilla, kuten osittaiskiertokasvatuksella. Osittaiskiertokasvatusjärjestelmässä ei käytetä biologista suodatinta ja uuden korvausveden määrä on suurempi kuin kiertovesiviljelyssä. Tämän tutkielman ravinnetasekoe toteutettiin Laukaan Luonnonvarakeskuksen kalanviljelylaitoksella vuonna 2020 käyttöönotetussa osittaiskiertokasvatusjärjestelmässä. Osittaiskiertokasvatusjärjestelmä koostui kolmesta ISO-merikontista. Konttien poistovesi johdettiin pyörreselkeyttimeen, jossa kiintoaine eroteltiin poistovedestä. Vuoden 2021 ravinnetasekokeen tarkoituksena oli selvittää, voidaanko osittaiskiertojärjestelmän poistoveden ravinnepäästöjä vähentää liittämällä järjestelmään rumpusuodatin ja kaksi pientä rakennettua kosteikkoa. Pyörreselkeyttimen lietteen, rumpusuodattimen pesuveden sekä poistoveden näytteistä analysoitiin kiintoaineen, kokonaistypen, kokonaisfosforin sekä fosfaattifosforin pitoisuudet. Kosteikoiden ja poistoveden näytteistä analysoitiin kokonaistypen, ammonium-, nitriitti- ja nitraattitypen sekä fosfaattifosforin pitoisuudet. Ravinnetasekokeen aikana poistoveden mukana vapautui 0,4 kg fosforia, 28 kg typpeä ja 38 kg kiintoainetta. Kaloihin sitoutumattomasta typestä 93,8 % vapautui poistoveden mu-kana. Typen päästöjä on mahdollista vähentää kosteikoiden avulla. Käytetyt kosteikot alensivat poistoveden typpipitoisuutta heikosti, sillä ravinnetasekoe ajoittui järviruo’on kasvukauden loppuun. Ravinnepäästöt suhteutettuna ruokintaan olivat fosforin osalta pienemmät vuonna 2021, (0,6 ± 0,1 g/kg rehua) kuin vuonna 2020 (2,7 ± 0,6 g/kg rehua) (p < 0,001). Erot vuosien välillä johtuivat käytettyjen rehujen fosforipitoisuudesta sekä rehun sisältämän fosforin tehokkaammasta sitoutumisesta kaloihin vuonna 2021.