Suomalaisen yleisurheilijan polku maajoukkuetason urheilijaksi ja valmentautuminen kansainvälisen tason saavuttamisen kannalta : tarkastelussa vuosien 2018–2020 maajoukkueurheilijat - Jaatinen, Janina (2023)
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää suomalaisten yleisurheilijoiden polkuja maajoukkuetason urheilijoiksi, tarkastella heidän valmentautumistaan sekä valmentautumisen mahdollistajia ja haasteita kansainvälisen tason saavuttamisen kannalta. Tutkimus kohdistuu suomalaisiin vuosien 2018–2020 maajoukkueyleisurheilijoihin. Tällaista lajispesifiä tarkastelua ei ole aiemmin tehty, joten tutkimuksella on uutuusarvoa. Tutkimus on menetelmältään sekä kvantitatiivinen että kvalitatiivinen tutkimus, jonka tutkimusaineistona hyödynnettiin KIHUn Urheilijakyselyä 2020. Kysely koostui pääasiassa vaihtoehto- ja monivalintakysymyksistä, väitteistä sekä avoimista kysymyksistä. Suomen Urheiluliitto vastasi kyselylomakkeen lähettämisestä syksyllä 2020, jolloin se toimitettiin 427 maajoukkuetoimintaan vuosina 2018–2020 osallistuneelle yleisurheilijalle. Yhteensä 39 yleisurheilijaa vastasi kyselyyn. Aineisto analysoitiin hyödyntämällä SPSS-tilasto-ohjelmiston versiota 28.0 ja avointen kysymysten analysointi toteutettiin luokittelun avulla. Keskimäärin yleisurheilijat aloittivat yleisurheilun harrastamisen 10-vuotiaana ja yleisurheiluun panostaminen eli valintojen tekeminen siinä ensisijaisesti menestyäkseen aloitettiin puolestaan keskimäärin 14-vuotiaana. Nuorten maajoukkueeseen on kuulunut lähes kaikki urheilijat (86,8 %). Varhaisen menestyksen jatkumona on ollut pääsy aikuisten maajoukkueeseen, mutta maajoukkuetason saavuttaminen myöhemmälläkin iällä on ollut mahdollista. Hieman yli puolella urheilijoista (52,6 %) ei ollut kansainvälisen tason saavuttamista haittaavia tai estäviä tekijöitä heidän urheilu-urallansa. Kun taas reilu kolmannes (39,5 %) koki kansainvälisen tason saavuttamiselle olevan haittaavia tai estäviä tekijöitä heidän urallansa. Suurimmat esteet olivat riittämätön taloudellinen tuki, useat loukkaantumiset ja sairaudet sekä uskalluksen puute heittäytyä täysin urheilu-uralle. Kansainvälisellä tasolla menestyminen edellyttäisi terveenä pysymistä, ominaisuuksien kehittymistä, kaksoisuran mahdollistamista, psyykkistä valmennusta, parempaa päivittäisvalmennusta ja lisää taloudellisia resursseja. Kaksoisuraratkaisujen onnistuminen, henkilökohtainen valmentaja, valmentaja- ja valmennussuhde, harjoitteluolosuhteet sekä tyytyväisyys valmennus- ja tukitiimin jäseniin mahdollistavat laadukkaan valmentautumisen. Valmentautumisen haasteita ovat puolestaan taloudellisten resurssien riittämättömyys, päivittäisvalmennuksen haasteet sekä asiantuntija- ja tukipalvelut. Yleisurheilijoiden uran edistämiseksi tulisi löytää ratkaisuja ammattimaisemman päivittäisvalmennuksen toteuttamiseen, parantaa asiantuntija- ja tukipalveluiden järjestelyitä ja saatavuutta sekä saada tukea taloudellisten resurssien riittämättömyyteen.