"Haamu soittaa pianoa" : neljäsluokkalaisten kokemuksia musiikillisesta pelosta - Henttonen, Katariina (2023)
Tämän musiikkipsykologiseen viitekehykseen sijoittuvan maisterintutkielmatutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten neljäsluokkalaiset lapset tunnistavat ja tuntevat musiikillista pelkoa itse määritellystä pelottavasta musiikista, millä tavoin he ilmaisevat sekä kuvailevat sitä kehollisesti ja verbaalisesti ja millaiset asiat musiikissa, osallistujien yksilöllisissä piirteissä sekä kontekstissa vaikuttavat heidän tunnekokemuksiinsa. Tutkimuksen painopiste on nimenomaan lasten omilla kokemuksilla ja tutkimus on toteutettu lapsinäkökulmaisesti. Tutkimukseen osallistui viisi neljäsluokkalaista oppilasta keskisuomalaisesta alakoulusta. Aineisto kerättiin ryhmäkeskustelulla. Tutkimusasetelma oli samankaltainen kuin Henna-Riikka Peltolan (2017) tutkimuksessa, jossa tutkittiin aikuisten kokemuksia itsemääritellystä surullisesta musiikista ryhmähaastattelua menetelmänä käyttäen. Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä toimivat musiikillinen emootiotutkimus sosiaaliseen ja psykologiseen konstruktioon nojaavien emootioteorioiden sekä 4E-emootioteorioiden näkökulmasta, kehollinen kognitio sekä käsitemetaforateoria. Ennen haastattelua tutkimuksen osallistujat toimittivat tutkijalle musiikkikappaleen, jota pitävät itse pelottavana. Haastattelun aikana kuunneltiin jokaisen osallistujan toimittama kappale ja niistä keskusteltiin vapaamuotoisesti. Tutkija esitti tarvittaessa tarkentavia kysymyksiä. Aineiston koodauksessa käytettiin apuna ATLAS.ti-ohjelmistoa. Aineiston analyysimenetelmänä käytettiin aineistolähtöistä sisällönanalyysiä ja metafora-analyysiä, eli aineistosta etsittiin tutkittavien käyttämiä metaforisia kuvauksia sekä kehollisia metaforia musiikin herättämästä pelosta. Musiikillista pelkoa ei ole juurikaan tutkittu. Musiikin herättämiä tunteita ylipäätään on tutkittu lasten näkökulmasta vain vähän. Tutkimuksen tuottamaa uutta tietoa voitaneen jatkossa soveltaa esimerkiksi musiikkikasvatukseen ja musiikin emootiotutkimukseen tai tunnetaitotyöskentelyyn sekä musiikkiterapiakontekstiin. On oletettavissa, että tutkittavien valitsemasta musiikista löytyy sellaisia piirteitä, joita on yleisesti pidetty pelottavina tai jännittävinä, mutta on todennäköistä, että tuloksiin vaikuttavat jokaisen tutkimuksen osallistujan yksilölliset kokemukset sekä konteksti.