Virtuaalitodellisuusmatkailun mahdollisuudet matkailumarkkinoilla toimimiseen - Aro, Marianne (2023)
Virtuaalitodellisuusteknologian kehitys alkoi 1960-luvulla, ja 90-luvun lopulla esitettiin, että virtuaalitodellisuusmatkailu voisi mahdollisesti jopa korvata perinteisen matkailun. Tähän mennessä virtuaalitodellisuusmatkailu ei kuitenkaan ole yleistynyt merkittävissä määrin. Perinteisen matkailun markkinoilla on kuitenkin tapahtunut muutoksia teknologian kehityksen, koronaviruspandemian ja ilmastonmuutoksen myötä, ja muutokset tulevat jatkumaan. Näin ollen tämän tutkielman tarkoituksena oli tarkastella, millaisia mahdollisuuksia virtuaalitodellisuusmatkailulla on matkailumarkkinoilla toimimiseen potentiaalisten käyttäjien näkökulmasta. Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten virtuaalitodellisuusmatkailuun suhtaudutaan sekä millaiset tekijät ja virtuaalitodellisuusmatkan mahdolliset ominaisuudet vaikuttavat virtuaalitodellisuusmatkan käyttöaikomukseen. Tutkimukselle koottiin tutkimusmalli UTAUT2-mallia soveltaen, ja tutkimusmallin perusteella muodostettiin kahdeksan hypoteesia virtuaalitodellisuusmatkan käyttöaikomukseen vaikuttavista tekijöistä. Hypoteesien mukaan vaivattomuusodotukset, sosiaalinen paine, käyttöä tukevat olosuhteet ja hedoninen motivaatio sekä aineellisten muistojen, aistikokemuksien, aktiviteettikokemuksien ja sosiaalisten kokemuksien tärkeyden oletettiin vaikuttavan käyttöaikomukseen. Tutkimus toteutettiin kvantitatiivisena tutkimuksena, ja aineistonkeruussa käytettiin verkkokyselylomaketta. Kyselyyn saatiin 101 vastausta, ja hypoteesien toteutumista aineistossa testattiin regressioanalyysilla. Aineiston analyysissa havaittiin, että hedoninen motivaatio ja sosiaalinen paine vaikuttavat positiivisesti virtuaalitodellisuusmatkan käyttöaikomukseen. Sen sijaan muiden tarkasteltujen tekijöiden ja virtuaalitodellisuusmatkailun käyttöaikomuksen välillä ei havaittu riippuvuussuhdetta. Tutkimuksessa ei löydetty käyttöaikomukseen vaikuttavia virtuaalitodellisuusmatkan mahdollisia ominaisuuksia, mutta analyysissa havaittiin, että aineellisten muistojen, aistikokemuksien, aktiviteettikokemuksien ja sosiaalisten kokemuksien pitäminen tärkeänä ei vaikuttanut käyttöaikomukseen.