Fyysisen kunnon osa-alueiden yhteys työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymisen riskiin : yhdeksän vuoden seurantatutkimus työikäisessä väestössä - Kuusela, Markus (2023)
Työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyminen aiheuttaa merkittävää terveydellistä ja taloudellista haittaa niin yksilölle kuin koko yhteiskunnalle. Työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymisen riskiä kasvattaa vähäinen fyysinen aktiivisuus, ylipaino, tupakointi, epäedulliset työolot sekä huono terveys ja toimintakyky. Tässä pro gradu –tutkielmassa tarkastellaan fyysisen kunnon osa-alueiden yhteyttä työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymisen riskiin työikäisten suomalaisten keskuudessa Terveys 2011 –väestötutkimuksen liikunta-alaotoksen pohjalta. Tutkimusaineisto sisälsi Terveys 2011 -väestötutkimuksen liikunta-alaotoksen (n=2050). Tutkittavat suorittivat neljä eri kuntomittausta. Ponnistushyppy-testillä mitattiin alaraajojen ojentajalihasten kykyä tuottaa nopeusvoimaa. Liikehallintakykyä mitattiin yhden jalan seisontatestillä. Yläraajojen lihasvoimaa mitattiin muunnellun punnerrustestin avulla. Hengitys- ja verenkiertoelimistön kuntoa mitattiin 6 minuutin kävelytestillä. Lisäksi 6 minuutin kävelytestin pohjalta tutkittaville laskettiin arvioitu maksimaalisen hapenottokyvyn tulos (Vo2max). Osallistujien tiedot yhdistettiin työkyvyttömyyseläke rekisteritietoihin. Kun tutkimuksesta poissuljettiin henkilöt, joilla ei ollut riskiä työkyvyttömyyseläkkeeseen lopullinen tutkittavien lukumäärä oli 1381. Työkyvyttömyyseläkkeen riskiä kuntomuuttujien mukaan tutkittiin Coxin regressioanalyysilla, huomioiden kattavasti sekoittavia tekijöitä. Mallissa 1 vakioitiin ikä ja sukupuoli. Mallissa 2 vakioitiin lisäksi koulutustaso, siviilisääty, työmarkkina-asema ja koettu terveys. Mallissa 3 vakioitiin lisäksi painoindeksi (BMI) ja tupakointi. Kuntotestien tulosten perusteella tutkittavat jaettiin tertiilien mukaan kolmeen luokkaan. Kaikissa malleissa verrattiin parasta kolmannesta heikoimpaan kolmannekseen. Tulosmuuttujana oli siirtyminen työkyvyttömyyseläkkeelle, joka määriteltiin ensimmäiseksi tilanteeksi, jolloin henkilö sai työkyvyttömyyseläkettä yhdeksän vuoden seurantajakson aikana. Tulokset analysoitiin IBM Statistics SPSS-ohjelman versiolla 29. Yhdeksän vuoden seurannan aikana 61 henkilöä (4,4 %) siirtyi työkyvyttömyyseläkkeelle. Coxin regressiomallissa havaittiin fyysisen kunnon osa-alueilla olevan tilastollisesti merkitsevä yhteys työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymisen riskiin. Mallissa 1 kaikkien kuntotestien tulokset olivat tilastollisesti merkitseviä. Riskisuhteet (HR) vaihtelivat välillä 2.36–5.75 (95 % luottamusväli 1.03–17.9). Mallissa 3 mahdollisia sekoittavia tekijöitä vakioidessa yhteydet heikkenivät, mutta ponnistushyppy-testin tulos HR 4.33 (95 % CI 1.32–14.1), sekä 6-minuutin kävelytestin tulos 3.81 (95% CI 1.35-10.7) olivat tilastollisesti merkitseviä. Tämän tutkimuksen perusteella voidaan todeta, että heikommat tulokset fyysisen kunnon osa-alueiden testeissä olivat yhteydessä kohonneeseen riskiin siirtyä työkyvyttömyyseläkkeelle. Tulokset korostavat hyvän fyysisen kunnon tärkeyttä työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymisen ennalta ehkäisemisessä työikäisessä väestössä.