Aivojen muovautuminen kieliympäristön ominaisuuksien pohjalta kehityksen aikana : N250-vasteen rooli fonologisen tiedon käsittelyssä - Junkkarinen, Timja (2023)
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää kieliympäristön roolia lasten aivojen fonologisen tiedon prosessoinnissa sekä iän vaikutusta aivojen fonologisen tiedon prosessointiin. Tämä toteutettiin tarkastelemalla natiivikielen ominaisuuksien pohjalta muodostuneiden fonologisten kategorioiden yhteyksiä N250-kuuloherätevasteeseen. Tutkimuksen aineisto kerättiin Oxfordissa osana suurempaa tutkimusprojektia vuosina 2010–2011. Aineisto koostui 32 lapsesta ja 11 aikuisesta, jotka olivat äidinkieleltään englanninkielisiä. Tutkittavat osallistuivat MEG-mittauksiin, joissa mitattiin kuuloherätevasteita kuulluille tavuille, joita edelsi joko samaan tai eri fonologiseen kategoriaan kuuluva tavu. Tilastolliset analyysit suoritettiin toistomittausten varianssianalyysillä. Tutkimuksen tulokset osoittivat, että N250-vasteen voimakkuus ei eronnut lapsilla tilastollisesti merkitsevästi sen mukaan, edelsikö kuultua tavua samaan vai eri fonologiseen kategoriaan kuuluva tavu. Eri ikäisten lasten ei myöskään havaittu eroavan toisistaan tilastollisesti merkitsevästi fonologisten kategorioiden prosessoinnin suhteen. Aikuisilla N250-aktiivisuuden voimakkuus puolestaan oli tilastollisesti merkitsevästi lapsia alhaisempaa. N250-vaste ei kuitenkaan muuttunut aikuisilla lapsiin verrattuna tilastollisesti merkitsevästi eri tavoin sen mukaan, edelsikö kuultua tavua samaan vai eri fonologiseen kategoriaan kuuluva tavu. Tulokset viittaavat siihen, että N250-vaste ei ole herkkä kuvaamaan kieliympäristön ominaisuuksien vaikutusta aivojen fonologisen tiedon käsittelyyn. Voikin olla mahdollista, että N250-vaste heijastaa fonologisen tiedon käsittelyn sijaan kuulotiedon käsittelyn muita vaiheita esimerkiksi akustisten piirteiden prosessoinnin muodossa. Tutkimuksen tulokset tukevat kuitenkin aikaisemman tutkimuksen tuloksia siitä, että N250-vaste on merkittävä herätevaste nimenomaan lasten kuulotiedon käsittelyssä ja heijastaa siten mahdollisesti kuuloaivokuoren plastisuuden tasoa. N250-vasteeseen kohdistuva tutkimus voikin jatkossa tuoda lisäymmärrystä aivojen herkkyyskausista esimerkiksi kielen oppimisen suhteen. Jotta kieliympäristön roolia lasten aivojen fonologisen tiedon käsittelyssä voitaisiin jatkossa ymmärtää paremmin, olisi jatkotutkimuksessa tärkeää verrata fonologisen tiedon käsittelyä englannin kielen lisäksi myös eri kielijärjestelmissä.