Hormonikierto ja säännöllistä kestävyysliikuntaa harrastavien fyysinen aktiivisuus ja harjoittelu - Peura, Vilma (2023)
Kuukautiskierto on ihmisen luonnollinen biorytmi vaikuttaen mahdollisesti useisiin erilaisiin fysiologisiin ominaisuuksiin. Kuukautiskierron ja hormonaalisen ehkäisyn vaikutusta fyysiseen aktiivisuuteen ja tavoitteelliseen liikuntaharjoitteluun on tutkittu verrattain vähän. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tarkastella kestävyysliikuntaa harrastavien hormonikierron vaikutusta aktiivisuusmittarilla mitattuun energiankulutukseen ja fyysiseen aktiivisuuteen sekä harjoituspäiväkirjoilla kerättyyn harjoittelun kuormitukseen ja toteumaan yhden kuukauden seurannassa. Tutkimuksessa tarkasteltiin luonnollisen kuukautiskierron ja hormonaalisen ehkäisyn vaikutusta mahdollisiin eroihin fyysisessä aktiivisuudessa ja harjoittelussa. Tutkimus on osa Jyväskylän yliopiston Naisurheilija -tutkimusta. Tutkimushenkilöt (n=39, ikä 25,9±5 v, BMI 22,7±2,5) jakautuivat kolmeen ryhmään: luonnollisen kuukautiskierron (NHC, n=16) ja hormonaalisen ehkäisyn ryhmiin (HC, n=23), joita olivat yhdistelmäehkäisyn (CHC, n=10) ja progestiiniehkäisyn ryhmät (PHC, n=13). Hormonikierron vaiheet määriteltiin ehkäisyryhmän mukaisesti verinäyteanalyysin ja ovulaatiotestin avulla. Päivittäistä fyysistä aktiivisuutta seurattiin Bodyguard 2 (BG2; Firstbeat Technologies Ltd., Jyväskylä, Suomi) laitteen avulla ja harjoittelua harjoituspäiväkirjojen avulla. Fyysinen aktiivisuus ja energiankulutus analysoitiin kolmen päivän ajalta kunkin hormonikierron vaiheen kohdalta ja harjoittelua harjoituspäiväkirjoista koko seurantajakson ajalta. Tutkimusryhmät eivät eronneet iän, sukupuolen, kehonpainoindeksin (BMI), rasvaprosentin tai maksimaalisen hapenottokyvyn (VO2max) osalta. Fyysinen aktiivisuus ja harjoittelu eivät eronneet hormonikierron vaiheissa ryhmien NHC, CHC ja PHC välillä (p>0.05). Fyysiseen aktiivisuuteen käytetty energiankulutus oli keskimäärin 732±297 kcal/pv ja 80 MET-h/vk (MET-tuntia viikossa). Keskimääräinen askelmäärä oli 8222±3333 askelta päivässä. Harjoittelun määrässä ja koetussa kuormituksessa ei ollut eroa ryhmien välillä (p>0.05). Harjoittelua kertyi 444±202 minuuttia viikossa ja harjoittelun kuormitus oli 301±183 sRPE (session-RPE). Tulosmuuttujissa havaittiin merkittävää hajontaa tutkimushenkilöiden välillä. Hormonaalinen ehkäisy ei tutkimuksen perusteella näytä vaikuttavan aktiivisesti liikuntaa harrastavien naisten arjen fyysiseen aktiivisuuteen tai harjoittelun määrään, harjoitteluun käytettyyn aikaan tai koettuun kuormitustasoon. Aiheen monisyisyyden vuoksi harjoittelun suunnittelussa kuukautiskierto ja ehkäisymenetelmät tulee huomioida yksilöllisesti.