Luonto luovuuden ja tasapainoisen mielen rakentumisen tukena - Panu, Timo (2023)
Tutkielmani aiheina ovat luova mielentila ja tasapainoisen mielen rakentaminen esteettisen kokemisen kautta yhdistettynä luonnon elävöittävään vaikutukseen. Tutkielmani sisältää kolme tutkimuskysymystä: Millä tavoin luonto tukee luovuutta ja tasapainoisen mielen rakentumista? Miten haastatteluaineisto vastaa ympäristöestetiikan kuvauksia luonnon esteettisestä kokemisesta? Miten haastateltavat haluaisivat kehittää Jyväskylän luonnonympäristöjä? Kysymyksiin vastataan hyödyntämällä empiirinen aineisto. Tutkielmani empiirisen osan toteutin haastattelemalla kuusi Jyväskylässä asuvaa henkilöä. Näin saatua aineistoa analysoin teoriaohjaavan sisällönanalyysin avulla. Tutkielman teoriaosassa pohdin aluksi erilaisten teoreettisten tietoisuuden mallien kautta, miten luova ideointi ymmärretään. Pohdin myös syitä, jotka rajoittavat luovaa ideointia. Luon katsauksen viime vuosina tehtyihin tutkimuksiin luonnon vaikutuksesta luovaan ideointiin. Nämä tutkimukset nojautuvat huomion kiinnittymisen- ja mielen vaeltamisen teorioihin yhdistettynä Wallasin teoriaan luovan ideoinnin vaiheista. Tuon esiin myös luonnonympäristön esteettiseen kokemiseen liittyviä huomioita. Jyväskylän yliopiston tutkija Olivier Brabantin on pyrkinyt hahmottamaan tietoisuuden mallin huomioiden uusimman tieteellisen tiedon sekä Jungin esittämän teorian kaikkia ihmisiä yhdistävästä tietoisuuskentästä, joka toimii luovien ideoiden lähteenä. Kollektiivinen tietoisuuskenttä -teorialla on kannatusta, mutta se ei ole täysin kiistaton. Teorialla tuntuu kuitenkin olevan selitysvoimaa sille, miten yhteys ihmisen ja luonnon välille muodostuu. Psykiatri, aivotutkija Iain McGilchrist on puolestaan tutkinut, millä tavoin aivomme toimivat tietoisuutemme tulkkina ja mitä luovalta ideoinnilta vaadi-taan. Tutkimukseni osoitti, että luonto rauhoittaa mielen tehokkaasti. Luovan ideoinnin kannalta luonnonympäristössä ei saa olla häiritseviä tekijöitä, jotka kiinnittävät huomiotamme. Tässä suhteessa lähimetsän ja ”hiljaisen metsän” välillä koettiin olevan huomattava ero. Vastaajat kuvasivat olosuhteita, jotka tarvitaan uusien ideoiden syntymiseksi sellaisiksi, missä ”omat energiat synkronisoituvat luonnon energioiden kanssa” tai missä ”sulautuu yhdeksi luonnon kanssa”. Haastatellut kokivat luonnonympäristön tärkeäksi tasapainoisen mielen rakentumiseksi ja ylläpitämiseksi. Rakennusaineina toimivat muun muassa luova leikki, luonnon seuraaminen, kasvien kasvattaminen ja eläinten kanssa vietetty aika.