Puettavien liikuntateknologioiden käyttö suomalaisessa uintivalmennuksessa - Herrala, Anton (2023)
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää tekijöitä, jotka vaikuttavat suomalaisten uintivalmentajien päätökseen käyttää puettavia liikuntateknologioita osana uimareiden valmennusta. Valmennuksen tueksi on ollut jo pitkään tarjolla myös uintiin sopivaa teknologiaa. Näiden laitteiden käyttö ei vaikuta kuitenkaan merkittävästi yleistyneen uimavalmentajien keskuudessa. Kirjallisuuskatsauksen aikana tunnistettiin kaksi pääasiallista käyttökohdetta, joilla puettavia liikuntateknologioita voidaan hyödyntää osana uimareiden valmennusta. Kirjallisuuden ja tutkijan omien havaintojen avulla tunnistettiin puettavien liikuntateknologioiden käyttökohteiden liittyvän joko urheilijan kuormituksen tai suoritustekniikan seurantaan. Käyttöönottopäätökseen vaikuttavia tekijöitä pyrittiin selvittämään tutkimuksessa teemahaastattelujen avulla. Haastatteluihin valitut teemat omaksuttiin suurimmaksi osin UTAUT 2-mallista. Tämän lisäksi haastattelussa käytettiin valikoituja teemoja UTAUT 3-mallista sekä teknologian kesyttämisen mallista. Näiden lisäksi osa haastattelun teemoista luotiin tutkijan oman in-tuition perusteella. Tutkimuksen aineisto koostuu kymmenestä haastattelusta. Kaikki haastateltavat olivat ammatikseen uintia valmentavia suomalaisia henkilöitä. Tutkimuksessa havaittiin, että uimavalmentajilla oli vahva kiinnostus puettavien liikuntateknologioiden käyttöä kohtaan. Kuitenkin toistaiseksi käyttöä hidastavat tekijät vaikuttivat käyttöä edistäviä tekijöitä voimakkaammin useissa tapauksissa. Puettavien liikuntateknologioiden käytöstä kuormituksen seurantaan saatavia merkittävimpiä hyötyjä olivat elintapojen näkyväksi tuleminen ja urheilijan kehontuntemuksen paraneminen. Vastaavasti laitteen käytöllä nähtiin olevan riskinä se, että harjoittelu voi keskittyä liikaa datan mittaamiseen. Merkittävimmät puettavien liikuntateknologioiden käyttöä edistävät tekijät olivat uimarin oma halua käyttää kyseistä teknologiaa ja uusien teknologioiden kehittymien. Vastaavasti merkittävin laitteen käyttöä estävä tekijä oli se, että markkinoilla ei ole sopivaa laitetta, jolla mitata uimarin kuormitusta. Puettavien teknologioiden käyttöä uimareiden tekniikan seurannassa haittasivat tällä hetkellä laitteiden työllistävyys, joka liittyi datan tulkinnan vaatimaan aikaan. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että valmentajilla on vahva usko siihen, että puettavien liikuntateknologioiden käyttö yleistyy tulevaisuudessa, kun laitteiden käyttö helpottuu.