Naisten kokemuksia miesten seurajalkapallon kannattamisesta : tapaustutkimus Seinäjoen Jalkapallokerhon kannattajaryhmä Klopeista - Liljander, Susanna (2022)
Tämän tutkimuksen tehtävänä on selvittää, millaisia kokemuksia veikkausliigajoukkue Seinäjoen Jalkapallokerhon (SJK) kannattajaryhmä Kloppeihin kuuluvilla naisilla on jalkapallokannattamisesta. Suomalaisten naisten kokemuksia jalkapallokannattamisesta ei ole ennen tutkittu, joten tutkimuksella on huomattava uutuusarvo. Tutkimukseni perustui fenomenologis-hermeneuttisen tapaustutkimuksen metodiin ja sen ontologis-epistemologisena katsantokantana oli feministinen sosiaalinen konstruktionismi. Tutkimusaineisto koostuu seitsemästä teemahaastattelusta ja kahdesta havainnointikerrasta, joista toinen edusti osallistuvaa havainnointia. Aineisto analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin käyttämällä taustateorioina Giulianottin katsojaidentiteettityypittelyä ja aikaisempia kansainvälisiä tutkimustuloksia. Tutkimustulokset muodostettiin vertaamalla haastatteluaineiston analyysin tuloksia havainnointikertojen informaatioon. Kannattajilla oli myönteisiä kokemuksia SJK:n kannattamisesta Klopeissa. Ensinnäkin naiset olivat sosiaalistuneet Kloppeihin joko sosiaalistumisagenttien kautta kannattajapäätyyn ajautuen tai päätyen tai oman aloitteellisuuden myötä hakeutuen. Toiseksi he identifioituivat joko Klopeiksi tai kannattajiksi ilman nais-etuliitettä. Lisäksi osa kannattajista halusi erottautua naisista koostuvasta SJK:n katsojaryhmästä. Kolmanneksi kannattajakäyttäytyminen oli Klopeissa yhdenvertaista, hyväkäytöksistä ja äänekästä. Sitä ohjasivat kirjoittamattomat säännöt, joita valvottiin itsesääntelyllä. Kaikkien tutkimukseen osallistuneiden mukaan naisten ja miesten chänttääminen ja taputtaminen oli samanlaista. Kuitenkin joidenkin mukaan chänttien ulkopuoliset yksittäiset huudot ja ylilyönnit olivat miehillä yleisempiä. Toinen havainnointikerta tuki tätä näkemystä. Neljänneksi osa kannattajista oli kohdannut lähinnä Kloppien ulkopuolella kannattamiseen liittyviä sukupuolistuneita tai seksistisiä oletuksia, joiden mukaan naisten kannattaminen nähtiin ei-itseisarvoisena pseudokannattajuutena. Tutkimustuloksista voi päätellä, että naiset olivat autenttisia kannattajia ja halusivat tulla nähdyiksi sellaisina. Yhdenvertainen kannattamisen toimintaympäristö näyttää merkittävältä myönteisten kokemusten rakentumisessa. Voi olla, että kannattajaryhmä parhaillaan suojelee jäseniään seksismin ja häirinnän kokemuksilta. Suomalaisen jalkapallokannattamisen ymmärtämiseksi tarvitaan tutkimusta maajoukkuejalkapallon ja naisten jalkapallon kannattamisesta. Lisäksi jalkapallon kannattajatutkimuksessa tulee huomioida seksuaalivähemmistöt ja muunsukupuolisuus.