Organisoidut liikuntamahdollisuudet osana opiskelijoiden liikkumista : tutkimus toisella asteella opiskelevien liikuntakäyttäytymisestä, siihen yhteydessä olevista tekijöistä ja sektoreiden roolista liikkumisessa - Muraja, Pauliina (2022)
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää laadullisin menetelmin, millaista toisen asteen opiskelijoiden liikkuminen on opiskeluaikana ja mitkä tekijät siihen vaikuttavat. Lisäksi selvitettiin yksityisen, julkisen ja kolmannen sektorin organisoimien liikuntamahdollisuuksien tilaa, tarvetta ja merkitystä. Liikuntamahdollisuuksien tilaan liittyen kartoitettiin niitä asioita, mihin ollaan tyytyväisiä, sekä mahdollisia muutostarpeita. Teoriakatsauksen mukaan nuoruus ajoitetaan ikävuosien 12–20 välille ja se koostuu varhais-, keski- ja loppuvaiheesta. Tutkittavasta keskivaiheen ikäryhmästä (15–18-vuotiaat) harva täyttää päivittäisen liikuntasuosituksen. Liikkuminen on vähäisempää tytöillä verrattuna poikiin ja ammattiin opiskelevilla verrattuna lukiolaisiin. Omaehtoinen liikunta on yleisintä, jonka lisäksi osa liikkuu urheiluseuroissa ja liikunta-alan yrityksissä. Liikuntakäyttäytymiseen vaikuttavat rakenteelliset, ihmistenväliset ja yksilölähtöiset tekijät, liikuntamotivaatio ja -motiivit sekä normatiiviset ja ei-normatiiviset elämäntapahtumat. Tutkimukseen rekrytoitiin harkinnanvaraisesti yhteensä yhdeksän Jyväskylän koulutuskuntayhtymä Gradian kahden tutkinnon opiskelijaa (viisi naista, neljä miestä). Tutkittavat olivat 17–18-vuotiaita ja heistä neljä opiskeli toisella ja viisi kolmannella vuodella. Aineisto kerättiin yksilöhaastatteluina teemahaastattelu-menetelmää hyödyntäen. Aineisto analysoitiin aineistolähtöisen ja teoriaohjaavan sisällönanalyysin avulla. Tutkimuksessa havaittiin säännöllisyyden ja liikkumisen monipuolisuuden vähentyneen iän myötä. Liikkumisen esteenä on usein ajan puute, kavereiden vähäinen liikunnallisuus ja läsnäolo harrastuksessa sekä motivaation ja jaksamisen puute. Erityisesti lukiojaksoilla liikkuminen väheni opiskelupäivien kuormittavuuden ja passiivisuuden vuoksi. Omaehtoisesti liikkuminen oli lisääntynyt ja se oli säännöllisyydeltään vaihtelevaa, kun ohjatusti harrastavilla liikkuminen oli säännöllistä ja tavoitteellista. Liikunta-alan yritykset olivat suosittuja itsenäisen harrastamisen ja ajankohtaisen palvelutarjonnan vuoksi. Kaupungin harrastusmahdollisuudet nähtiin merkittävinä niille, joilla ei ole mahdollisuutta sitoutua ajallisesti tai rahallisesti, tai jotka haluavat kokeilla uutta harrastusta. Oppilaitosten vaikutus liikkumiseen oli vähäinen, mutta toimivat liikuntaympäristöt sekä hyvinvointia korostava toimintakulttuuri nähtiin tärkeinä. Liikunta- ja urheiluseurojen merkitys korostui kilpailullisuutta ja pitkäjänteistä harrastusta tavoittelevilla nuorilla. Vaikuttamisessa ja tiedotuksessa on haasteita jokaisella sektorilla, mutta etenkin julkisella sektorilla.