Käyttöliittymäsuunnittelu - tulevaisuuden työkalu teknostressin ennaltaehkäisyyn? - Niiranen, Antti (2022)
Teknologia on nykypäivänä merkittävä osa ihmisten jokapäiväistä elämää ja, vaikka nopea teknologinen kehitys on avannut ennennäkemättömiä mahdollisuuksia, on se samalla tuonut mukanaan myös negatiivisia ilmiöitä, joista yksi keskeisimmistä on teknostressi. Tiiviisti määriteltynä teknostressi käsittää stressiä, joka muodostuu ihmisten ja teknologian välisessä vuorovaikutuksessa. Tässä tutkielmassa pureuduttiin ennestään tutkimattomaan näkökulmaan tarkastellen mobiilikäyttöliittymien roolia teknostressin muodostumisessa. Tutkielmassa tunnistettiin käyttöliittymiin sidonnaisia stressitekijöitä, syitä stressin muodostumiselle sekä käyttöliittymäsuunnittelun keinoja, joilla teknostressiä voitaisiin potentiaalisesti ennaltaehkäistä jo käyttöliittymien suunnitteluvaiheessa. Tutkielma jakautuu kahteen osaan: kirjallisuuskatsaukseen ja empiiriseen osaan. Tutkielman empiirinen osa toteutettiin laadullisena tutkimuksena, jossa aineisto kerättiin teemahaastatteluilla. Otos muodostettiin lumipallo-otantaa hyödyntäen ja lopulta haastatteluihin osallistui kuusi 22–27-vuotiasta korkeakoulutaustan omaavaa henkilöä. Tutkielman pohjalta tehtiin neljä keskeistä havaintoa, joita voidaan pitää tutkielman keskeisimpinä tuloksina. Ensinnäkin tutkielma vahvisti aiemmassa kirjallisuudessa vakiintuneiden käyttöliittymäsuunnittelun periaatteiden soveltuvuutta myös nykypäivän mobiilikäyttöliittymissä. Toisekseen aineisto antoi viitteitä, että käyttöliittymäsuunnittelun avulla olisi mahdollista ennaltaehkäistä teknostressin negatiivisia seurauksia. Kolmanneksi tutkielman analyysi herätti ajatuksen helppokäyttöisyyden merkityksestä teknostressin muodostumista selittävänä muuttujana. Lopuksi tutkielma antaa viitteitä käyttöliittymänäkökulman irrallisuudesta suhteessa aiempaan teknostressintutkimukseen. Teknostressin havaittiin muodostuvan käyttöliittymissä kuuden eri stressitekijän myötä, joista kaikki eivät liittyneet aiemmin alan kirjallisuudessa tunnistettuihin stressitekijöihin. Nämä tulokset rakentavat pohjaa tutkimusalueelle, jonka syvällisempi tarkastelu voisi tarjota konkreettisia keinoja teknostressin ennaltaehkäisyyn tulevaisuudessa.