Simulaatiosuoritteessa esiintyvät vaiheet ja niiden merkitys oppimisprosessissa - Kauppila, Katariina (2022)
Teknologian ja ohjelmistojen kehittymisen myötä simulaatioita hyödynnetään yhä enemmän eri aloilla, mutta ymmärrys simulaatiosuoritteessa tapahtuvasta oppimisprosessista on edelleen vaillinaista. Tässä tutkimuksessa selvitettiin voiko simulaatiosuoritteessa tapahtuvaa oppimista kuvata ajan myötä tapahtuvana prosessina ja tutkimuskysymyksenä oli selvittää, esiintyykö simulaatiosuoritteen aikaisessa oppimistilanteessa yhdenmukaisia jaksoja, jotka voidaan erotella toisistaan ja luokitella omiksi oppimisvaiheiksi. Lisäksi tarkasteltiin oppimisprosessissa tapahtuvia laadullisia ja määrällisiä muutoksia sekä vuorovaikutusta. Tutkimuksessa hyödynnettiin Jyväskylän yliopiston KoKemus-hankkeessa kerättyä videodataa, joka koostui neljän koehenkilön ajosimulaatiosuoritteista. Koehenkilöt tekivät asteittain vaikeutuvia ajotehtäviä ja olivat samalla vuorovaikutuksessa opettajan kanssa. Aineistosta tehtiin 1121 havaintoa ja sen analysointia varten muodostettiin yhdeksän toisensa poissulkevaa käyttäytymistyyppiä. Tutkimustulosten mukaan simulaatiosuoritteessa ilmenee toisistaan poikkeavia vaiheita, jotka toistuvat samankaltaisina oppilaasta ja harjoituksesta riippumatta. Tulosten perusteella simulaatiosuoritteen aikainen oppimisprosessi voidaan jakaa kahteen eri tasoon ja kuuteen eri vaiheeseen. Ensimmäisessä oppimistasossa oppilaan tunneilmaisut ovat voimakkaampia, opettajan neuvot saatetaan torjua, suoritteessa esiintyy paljon korjaavia toimia ja keskeyttämisen riski on korkealla. Toisessa oppimisvaiheessa opettaja ryhtyy sanoittamaan tapahtuvaa ja tulevaa toimintaa sekä tuo esille kehitettäviä kohtia. Oppilas myötäilee opettajaa ja pyrkii toimimaan neuvojen mukaan. Koska tutkimustulosten mukaan on perusteltua kuvata oppimisprosessia aikaulottuvuudessa, muodostettiin uusi oppimisprosessikuvaaja, joka mallintaa oppimisen vaiheita. Oppimisprosessimallia voidaan hyödyntää simulaatio-opetuksessa, kuten opiskelijan tason arvioinnissa, sillä se kuvaa suoritteen vaatimusten, oppilaan sekä opettajan puheen ja reaktioiden määrän, suoritteen laadun sekä luovuttamisen riskin suhteellisia muutoksia.