Kiinan Suomessa toteuttaman hybridivaikuttamisen analysointi - Mäkeläinen, Mikko (2022)
Tutkimus toteutettiin analysoimalla Kiinan Suomessa toteuttamaa hybridivaikuttamista pääasiassa uutislähteistä. Tutkimuksen lähteinä on käytetty myös muita tutkimuksia ja alaan liittyvää kirjallisuutta. Tavoitteena oli selvittää, miten Kiina toteuttama hybridivaikuttaminen on ilmennyt Suomessa vuosina 2010–2022. Tutkimuksen tausta muodostettiin hybridikäsitteiden käsittelyllä ja määrittelyllä. Tutkimuksessa on käytetty Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskuksen teoriaa Conceptual model, jonka avulla hybridivaikuttamista voidaan eritellä ja analysoida. Edellisen lisäksi taustateoriana on käytetty Party state realism-teoriaa, jonka mukaan Kiina kommunistisen puolueen tavoite on pysyä vallassa ja se heijastuu näin ollen Kiinan ulkomailla toteuttamiin toimiin ja politiikkaan. Tutkimuksen tarkoitus on tuottaa tietoa Kiinan toteuttamista toimista Suomessa sekä samalla kokeilla hybridivaikuttamisen erittelyyn tarkoitettua teoriaa käytännössä. Kiinan hybridivaikuttaminen ilmenee useilla tavoilla valtiollisten ja ei valtiollisten toimijoiden kautta ja vaikuttaminen on pääasiassa poliittista, diplomaattista, taloudellista sekä kyber- ja informaatiovaikuttamista. Vaikuttaminen on myös hankalaa havaita. Hybridivaikuttaminen koostuu Conceptual model-teorian mukaan neljästä eri vaiheesta, joita ovat pohjustaminen, epävakauttaminen, pakottaminen ja toipuminen. Pohjustamisvaiheessa luodaan toimintaedellytykset ja epävakauttamisvaiheessa vaikutetaan suoraan ja melko helposti havaittavasti kohteeseen. Pakottaminen ja toipuminen liittyvät ennemmin sotatilaan, eivätkä näin ollen näy syvän rauhan vallitessa maiden välillä. Vaiheet pohjustaminen ja epävakauttaminen ovat Kiinan toimintaan liittyen havaittavissa Suomessa. Hybridivaikuttamisella Kiina pyrkii saavuttamaan sekä taloudellista että poliittista etua itselleen. Kiina pyrkii myös vaikuttamaan Suomessa vallitsevaan kuvaan ja keskusteluun Kiinasta. Suomessa Kiinaa kiinnostaa erityisesti teknologia ja päätöksenteko liittyen ulkopolitiikkaan. Kiinan toiminta perustuu puoluekeskeiseen nationalismiin. Se ilmenee Suomessa esimerkiksi erilaisten kiinamielisten järjestöjen ja yhdistysten toiminnassa, jotka toimivat usein läheisessä ohjauksessa Kiinan kommunistisen puolueen kanssa.