Terveyden lukutaidon yhteys itseraportoituun fyysiseen aktiivisuuteen iäkkäillä henkilöillä - Lukkarinen, Elli (2022)
Fyysisellä aktiivisuudella tiedetään olevan merkittäviä hyötyjä iäkkäiden henkilöiden hyvinvoinnin, terveyden ja toimintakyvyn kannalta. Fyysinen inaktiivisuus on kuitenkin yleistä iäkkäiden henkilöiden joukossa. Terveyteen liittyvän tiedon hankkimisen, ymmärtämisen, arvioimisen ja käyttämisen kokonaisuutta kutsutaan terveyden lukutaidoksi. Terveyden lukutaidon nähdään vaikuttavan muun muassa terveyskäyttäytymiseen. Iäkkäillä henkilöillä terveyden lukutaidon yhteyttä fyysiseen aktiivisuuteen on tutkittu vain vähän. Tämän pro gradu-tutkielman tarkoituksena oli selvittää, miten terveyden lukutaito on yhteydessä itseraportoituun fyysiseen aktiivisuuteen iäkkäillä kotona asuvilla henkilöillä. Lisäksi selvitettiin, eroaako mahdollinen yhteys sukupuolten välillä. Tutkielman aineistona käytettiin dataa AGNES-tutkimuksesta. Aineisto koostui kotona asuvista jyväskyläläisistä 75-, 80- ja 85-vuotiaista henkilöistä. Otoskoko oli 915, tutkittavista naisia oli 530 ja miehiä 385. Terveyden lukutaitoa mitattiin HLS-EU-Q16-mittarilla ja fyysistä aktiivisuutta Yale Physical Activity Survey-mittarilla. Fyysisen aktiivisuuden osalta tarkasteltiin kokonaisaktiivisuutta, rasittavaa liikkumista ja kävelemistä. Aineiston analyysissä käytettiin ristiintaulukointia, χ2-testiä, Mann-Whitneyn U-testiä, Kruskal-Wallisin testiä ja binääristä logistista regressioanalyysiä. Analyysit tehtiin kaikille tutkittaville sekä erikseen miehille ja naisille. Taustamuuttujina regressioanalyyseissä huomioitiin ikä, sukupuoli, koettu taloudellinen tilanne ja koettu terveys. Tutkittavista noin 53 prosentilla oli hyvä terveyden lukutaito. Terveyden lukutaidon taso ei eronnut sukupuolten välillä (p=0,455). Miehet olivat fyysisesti aktiivisempia kuin naiset (p<0,001). Hyvä terveyden lukutaito oli yhteydessä runsaampaan fyysiseen aktiivisuuteen (OR 1,81, LV 1,18-2,76). Yhteys pysyi tilastollisesti merkitsevänä, kun huomioitiin ikä, sukupuoli ja koettu taloudellinen tilanne (OR 1,57, LV 1,02-2,44). Kun taustamuuttujista koettu terveys lisättiin viimeiseen malliin, ei yhteys enää ollut tilastollisesti merkitsevä. Jatkotarkastelu osoitti, että hyvä terveyden lukutaito oli yhteydessä runsaampaan fyysiseen aktiivisuuteen naisilla (OR 2,64, LV 1,45-4,81), mutta ei miehillä. Naisten osalta yhteys säilyi, mutta heikkeni kun analyysi vakioitiin taustamuuttujilla (OR 2,02, LV 1,08-3,76). Hyvä terveyden lukutaito oli tässä tutkimuksessa yhteydessä runsaampaan fyysiseen aktiivisuuteen iäkkäillä naisilla, mutta ei miehillä. Tulokset nostavat esiin tarpeen tarkastella fyysiseen aktiivisuuteen liittyviä ilmiöitä iäkkäillä henkilöillä sukupuolittain. Terveyden edistämisen toimia suunnitellessa tulisi ottaa huomioon, että tiedolliset elementit voivat toimia liikkumisen edistämisessä paremmin iäkkäillä naisilla kuin miehillä. Jatkossa tulee tutkia terveyden lukutaidon ja fyysisen aktiivisuuden yhteyttä pitkittäisasetelmalla mahdollisen syy-seuraussuhteen havaitsemiseksi.