Turvakodissa olleiden lasten väkivallan kokemukset, traumaperäiset oireet sekä niiden välinen yhteys - Rossi, Mari-Lotta (2022)
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kuvata turvakodissa olleiden lasten väkivallan kokemuksia, traumaperäisiä oireita sekä niiden välistä yhteyttä. Tutkimuksen aineisto oli Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) Suojassa-hankkeesta, jossa on kehitetty menetelmää turvakodissa olevien lasten turva- ja riskitekijöiden kartoittamiseen. Haastattelut ja kyselyt tehtiin vuosina 2019- 2020 turvakotiin lapsensa kanssa tulleille vanhemmille (n=50) ja lapsille (n=29). Tämän tutkimuksen aineisto koostui pääasiassa strukturoiduista kyselyistä, joista vanhemmat olivat vastanneet kolmeen: Väkivalta ja uhka lastasi kohtaan (VMB), Aikuiseen kohdistunut väkivalta (VMV-2) sekä Pienten lasten traumaattiset kokemukset ja traumaperäiset oireet (YCPC). Tutkimukseen osallistuneet 5-17- vuotiaat lapset vastasivat Posttraumaattiset oireet -kyselyyn. Lisäksi VMB-kyselyn osana oli kolme avointa kysymystä. Keskeisin analyysimenetelmä oli lasten väkivaltakokemusten ja traumaperäisten oireiden osalta muuttujien sekä niistä tehtyjen keskiarvosummamuuttujien frekvenssien tarkastelu. Lisäksi luotiin uusi muuttuja kuvaamaan koehenkilöille kasautuvaa vaihtelua. Avointen kysymysten osalta tehtiin laadullinen sisällönanalyysi. Lasten traumaperäisten oireiden eroja ikäryhmien 5-8-vuotiaat ja 9-17- vuotiaat välillä saatettiin tarkastella Mann-Whitneyn U-testillä sekä traumaoireiden kasautumisen eroja khiin neliö -testillä. Turvakodissa olleiden lasten väkivallan kokemusten ja muotojen yhteyttä traumaperäisiin oireisiin tutkittiin sirontakuvioilla sekä Spearmanin järjestyskorrelaatiolla. Analyysit tehtiin muodostetuilla keskiarvosummamuuttujilla, jotka mittasivat lapseen kohdistunutta henkistä väkivaltaa, fyysistä väkivaltaa, vanhempien välisen väkivallan todistamista sekä lasten traumaperäisiä oireita vanhemman arvioimana. Tutkimus vahvisti näkemystä, että lähisuhdeväkivalta perheessä altistaa lapsen monimuotoiselle ja toistuvalle väkivallalle sekä vanhempien väliselle että suoraan itseen kohdistuvalle väkivallalle. Henkinen väkivalta kosketti käytännössä kaikkia turvakodissa olleita lapsia, mutta fyysiselle väkivallalle altistui myös valtaosa välillisesti (70 %) tai suoraan (40 %). Tutkimus osoitti, että lähisuhdeväkivallalle altistuneet lapset reagoivat psyykkisesti kohtaamaansa väkivaltaan. Traumaperäisten oireiden kyselyissä lasten oireilu näyttäytyi niin emotionaalisena kuin käyttäytymisen oireiluna. Väkivallan kokemuksilla ei tässä tarkastelussa ollut tilastollisesti merkitsevää yhteyttä traumaoireisiin. Sirontakuvioiden tarkastelu paljasti, että väkivallan kokemusten ja traumaperäisten oireiden yhteys ei ollut kaikilla yhtenevä. Sen sijaan näyttäisi olevan kolme erilaista ryhmää: ryhmä, jolla oli väkivallan kokemuksia, mutta ei traumaoireita, ryhmä, jolla oli traumaoireita, mutta ei väkivallan kokemuksia sekä ryhmä, jolla oli molempia, väkivallan kokemuksia ja traumaoireita.