Venäjän informaatiopsykologinen sodankäynti : Suomen torjunta- ja varautumistoimenpiteiden määrittely - Mässeli, Eemeli (2022)
Suomen informaatiopsykologisen puolustuksen järjestämisestä on olemassa vähän tutkimustietoa. Pro gradun tarkoitus oli muodostaa käsitys Suomen kansallisesta varautumisesta informaatiopsykologiseen sodankäyntiin, sen toimijoista, vastuista ja toimintaperiaatteista. Tarkastelin informaatiosodankäyntiä sekä hyökkäyksellisenä, vaikuttamiseen pyrkivänä että puolustuksellisena, siltä suojautuvana toimintana. Teoreettinen viitekehys muodostui aiemmasta tutkimuksesta Neuvostoliiton ja Venäjän informaatiosodankäynnistä, aiheen suomalaisesta näkökulmasta sekä informaatiovaikuttamiselta suojautumisesta. Informaatiosodankäynti ymmärretään Suomessa ja Venäjällä eri tavalla. Venäjällä on sille pitkä historia ja se yhdistää informaatioteknisen ja -psykologisen vaikuttamisen, kun taas Suomessa ne ovat käsitteellisesti ja hallinnollisesti eri asioita. Tutkimusmenetelmänä käytin grounded theorya, joka soveltuu tutkimuskohteisiin, joista ei ole riittävästi aiempaa tutkimusta. Tutkimusaineisto koostui valtionhallinnon julkisista strategioista, selonteoista ja ohjeista vuosilta 2016–2021, jotka käsittelevät informaatiovaikuttamista, sen muodostamia uhkia ja siihen varautumista. Aineistoa täydensi yhdeksän informaatiovaikuttamisen asiantuntijoiden tai virkamiesten haastattelua. Tutkimustuloksena syntyi grounded theoryn avulla ydinkategorian ympärille rakentuva teoria, joka perustuu aineistosta löydettyjen käsitteiden luokitteluun. Suomen varautumisen keskeiseksi selittäväksi tekijäksi eli ydinkategoriaksi nousi informaatiopsykologisen sodankäynnin uhan kohde, joka jakautui kolmeen kategoriaan: 1) poliittiseen päätöksentekoon, 2) viranomaistoimintaan ja luottamusyhteiskuntaan sekä 3) demokratiaan ja länsimaisiin arvoihin. Varautumistoimijat ja toimenpiteet on tuloksissa eritelty sen ympärille ja jäsennetty taulukkoon kategorioittain teorian tueksi. Johtopäätöksissä todetaan, että Suomessa ei ole vastuuviranomaista, joka torjuisi informaatiopsykologista vaikuttamista tai yhdistäisi teknisen ja kognitiivisen varautumisen. Jokaisen viranomaisen varautumisvelvollisuutta tuetaan ja koordinoidaan Valtioneuvoston kanslian toimesta sekä erilaisin verkostoin ja yhteistyöfoorumein. Informaatiopsykologista vaikuttamista ei voida estää, mutta sitä voidaan sietää. Siihen vastataan faktoja korostavalla, arvopohjaisella ja luottamusta vahvistavalla viestinnällä, joka punnitsee harkitusti hyödyt ja haitat. Yhteiskunnan tasolla vahvistamalla viranomaisluottamusta ja ehkäisemällä polarisaatiota vähennetään vihamielisen toimijan hyökkäystilaa ja epäluottamuksen kylvämistä.