Governance of low-carbon transition in the Finnish building construction sector - Petäjäniemi, Katariina (2022)
Noin kolmannes Suomen kasvihuonekaasupäästöistä aiheutuu rakennuksista. EU-tasolla rakennukset ja rakentaminen kuluttavat noin puolet kaikesta käytetystä raaka-aineesta ja energiasta. Toistaiseksi Suomessa talonrakentamisen elinkaarisia hiilijalanjälkiä ei ole ohjattu kansallisen lainsäädännön keinoin. Tähän on tulossa muutos maankäyttö- ja rakennuslain kokonaisuudistuksessa, jossa esitetään raja-arvoja rakennushankkeiden hiilijalanjäljille sekä ilmastoselvitystä osaksi rakennuslupavaihetta. Ilmaston nopea lämpeneminen vaatii kuitenkin vuonna 2025 voimaan aiotuksi tulevaa lainsäädäntöä kiireellisempiä ilmastotoimia, jossa siirtymää voidaan pyrkiä vauhdittamaan julkisen hankinnan keinoin. Tutkielman tavoitteena oli tutkia sekä lainsäädännön että julkisten hankintojen ohjauskeinoja Suomen talonrakennusalan vähähiilisyyssiirtymässä, yritysten näkökulmia julkisin keinoin ohjattuun ja yrityslähtöiseen siirtymään, sekä haastateltujen sidosryhmien näkökulmia lainsäädännön tarpeellisuuteen siirtymän toteutumiseksi. Tutkielmassa haastateltiin yhteensä 20 asiantuntijaa, jotka toimivat politiikkatoimiin vaikuttavissa organisaatioissa, julkisia hankintoja tekevissä organisaatioissa sekä julkisiin kilpailutuksiin osallistuvissa rakennusalan yrityksissä. Tutkielma toteutettiin osittain yhteistyössä Helsingin kaupungin Canemure-osahankkeen kanssa. Tutkielman tulokset osoittavat kaikkien haastateltujen sidosryhmien edustajien olevan yksimielisiä lainsäädäntöohjauksen tarpeellisuudesta ja kaikkia alan toimijoita yhtenäisesti koskevana sen uskotaan vauhdittavan siirtymää. Yritykset ovat osallistuneet uuden kansallisen, ympäristöministeriön työstämän, hiilijalanjälkimenetelmän kehitystyöhön, jonka johdosta ne ovat osallistuneet myös vallitsevan järjestelmän (regime) ja oman toimintaympäristönsä epävakauttamiseen. Samanaikaisesti yritysten toimintaympäristö vaikeuttaa yrityslähtöistä siirtymää mm. vähähiilisempien materiaalien kustannusrakenteen kautta. Tutkielman tulokset myös osoittavat, että vaikka ympäristöministeriön osallistavat työskentelymenetelmät ovat tuoneet yritykset osalliseksi nykyisen toimintaympäristön muutosprosessia, yritykset vastustavat politiikkatoimin varsin voimallisesti edistettävän puurakentamisen osuutta osana julkista ohjausta ja vaativat yrityksille enemmän vapauksia toteuttaa yrityslähtöisiä innovaatioita (niche) ilmastopäästöjen vähentämiseksi ulkopuolelta määriteltyjen menetelmien sijaan.