Liikuntamotivaation vaikutus yläkoululaisten koululiikunnan tavoitteiden koettuun tärkeyteen - Kettunen, Riina (2022)
Tässä tutkimuksessa selvitettiin liikuntamotivaation yhteyttä 7.- ja 9.-luokkalaisten nuorten koettuun koululiikunnan tavoitteiden tärkeyteen sekä vertailtiin eri motivaatioryhmien tavoitteiden tärkeysjärjestystä. Tutkimuksessa vertailtiin myös sukupuolten sekä luokka-asteiden välisiä eroja tavoitteiden tärkeydessä. Koululiikunnan tavoitteet oli tässä tutkimuksessa kategorisoitu sosioemotionaalisiin taitoihin, hyvinvoinnin edistämiseen, liikuntataitojen oppimiseen sekä fyysiseen aktiivisuuteen. Motivaatio oli puolestaan luokiteltu matalaan, keskitason, korkeaan ja erittäin korkeaan motivaatioluokkaan. Tutkimuksessa keskityttiin pääasiallisesti kuitenkin vertailemaan matalan ja erittäin korkean motivaatioluokan välisiä eroja. Aineisto tähän tutkimukseen saatiin vuoden 2018 Lasten ja nuorten liikuntakäyttäytyminen Suomessa (LIITU) -tutkimuksesta. Aineisto on kerätty internet-kyselylomakkeella 2018 vuoden keväällä. Aineisto, jota käytettiin tähän tutkimukseen, sisälsi 2070 vastausta, mutta motivaatioluokitus pystyttiin tekemään vain 1037 vastauksen perusteella, sillä lähes puolet vastauksista olivat puutteellisia. Aineistoa analysoitiin kaksisuuntaisen varianssianalyysin ja sovelletun toistomittausten varianssianalyysin sekä t-testin avulla IBM SPSS Statistics 26 –ohjelmalla. Tulokset osoittivat, että motivaation taso oli tilastollisesti erittäin merkitsevästi yhteydessä koululiikunnan tavoitteiden koettuun tärkeyteen kaikkien koululiikunnan tavoitteiden kohdalla. Mitä korkeampi liikuntamotivaatio oli, sitä tärkeämpänä kaikkia koululiikunnan tavoitteita pidettiin. Koululiikunnan tavoitteiden koetussa tärkeydessä ei ollut suuria eroja eri tavoitteiden välillä saman motivaatioluokan sisällä. Tulokset osoittivat myös, että tavoitteiden tärkeysjärjestys oli eri motivaatioluokkien välillä lähes identtinen. Kaikissa motivaatioluokissa sosioemotionaaliset taidot koettiin tärkeimmäksi tavoitteeksi ja fyysinen aktiivisuus vähiten tärkeäksi tavoitteeksi. Tulokset osoittivat, että sukupuoli oli tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä kaikkiin muihin tavoitteisiin paitsi fyysiseen aktiivisuuteen. Luokka-aste puolestaan oli tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä kaikkiin muihin tavoitteisiin paitsi sosioemotionaalisiin taitoihin. Tämän tutkimuksen pohjalta voidaan siis sanoa, että liikuntamotivaatio on yhteydessä oppilaiden kokemukseen koululiikunnan tavoitteiden tärkeydestä ja luokka-asteella sekä sukupuolella on siihen omat vaikutuksensa.