Ulkoistamisen ja rakennemuutoksen yhteys työntekijöiden hyvinvointiin - Karttunen, Timo (2022)
Rakennemuutos on keskeinen osa työmarkkinoiden toimintaa. Työpaikkoja tuhoutuu ja uusia syntyy. Todennäköisesti suurin tekijä rakennemuutoksen kannalta on teknologian kehitys. Yhdeksi rakennemuutoksen aiheuttajaksi luetaan myös ulkoistaminen (offshoring), jossa työtehtäviä siirtyy ulkomaille. Ilmiö on saanut paljon huomiota niin yhteiskunnallisessa kuin akateemisessa keskustelussa. Erityisesti keskustelua ovat herättäneet arviot potentiaalisista työpaikkojen menetyksistä. Ulkoistaminen on lähtökohtaisesti yrityksille tuottavuusshokki, ja siihen liittyvät nettotyöllisyysvaikutukset ovat olleet hyvin maltilliset. Ilmiöön liittyy kuitenkin kasvaneita työvoimavirtoja bruttona. Tällä on vaikutuksia työmarkkinoille ja työntekijöihin. Tämän pro gradu -tutkielman ensimmäisessä osassa tarkastellaan empiirisesti ulkoistamiskehitystä kahden eri tietokannan varassa. World input-output -tietokanta (WIOD) sisältää koko maailman välituotekaupan ja European Restructuring Monitor -tietokanta (ERM) kaikki Euroopassa tapahtuneet suuren mittakaavan rakennemuutostapaukset. Analyysin perusteella ulkoistaminen on lisääntynyt merkittävästi EU28-maissa aikavälillä 2003-2014, mutta samalla kehityksessä havaitaan hidastuminen. Analyysi tarjoaa myös maakohtaisia arvioita. Tutkielman toinen empiirinen osa keskittyy laajemmin työpaikkojen rakennemuutoksien ja työntekijöiden työhyvinvoinnin yhteyteen. Kiinnostuksen kohteena ovat EU28-maiden työntekijät, jotka jatkavat rakennemuutoksen kokeneissa yrityksissä. Käytössä oleva Eurofoundin vuoden 2015 laajan työolotutkimuksen aineisto ei mahdollista rakennemuutostyyppien erottelua. Regressioanalyysia varten voidaan kuitenkin erotella työpaikkoja tuhoava ja työpaikkoja luova rakennemuutos sekä työpaikalla tapahtuvaan rakennemuutosprosessiin liittyviä yksityiskohtia. Tuloksien mukaan työpaikkoja tuhoava rakennemuutos on negatiivisesti yhteydessä työntekijöiden työhyvinvointiin, mutta tulos on moniulotteinen. Samalla havaitaan negatiivisia puolia tasoittavia tekijöitä niin työpaikkojen kuin koko yhteiskunnan tasolla.