Implications for primary education teachers’ self-efficacy in early foreign languages teaching - Rintala, Juulia; Muhonen, Melisa (2022)
Tutkimuksen tarkoituksena oli tuottaa tietoa alkuopetuksen opettajien kokemuksista liittyen varhennetun kielenopetuksen suunnitteluun, toteutukseen ja arviointiin. Tutkijat analysoivat minkälaista tietoa opettajien kokemukset antavat heidän minäpystyvyydestään. Lisäksi minäpystyvyyttä tukevia tekijöitä tutkittiin. Kaksikymmentä varhennetun kielen opettajaa osallistui tutkimukseen vastaamalla Facebook-ryhmiin julkaistuun internetkyselyyn. Laadullista sisällönanalyysiä käytettiin datan analysointiin. Osallistujien kuvaukset heidän kokemuksistaan suunnittelussa, toteutuksessa ja arvioinnissa jaettiin kolmeen tunneperustaiseen kategoriaan: positiiviseen, neutraaliin ja negatiiviseen. Minäpystyvyyttä tukevista tekijöistä muodostettiin kaksi teemaa, jotka olivat ympäristötekijät ja opettajan henkilökohtaiset tekijät. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että suomalaisilla opettajilla on suhteellisen hyvä opettajaminäpystyvyys varhennetussa kielenopetuksessa. Kuitenkin vaikka osallistuja kuvasi positiivisesti varhennetun kielenopetuksen suunnittelua, heillä saattoi olla negatiivisia tuntemuksia opetuksen toteutuksesta tai arvioinnista. Varhennetun kielenopetuksen arviointi herätti eniten negatiivisia tuntemuksia. Jäi epäselväksi, näkivätkö osallistujat suunnittelun, toteutuksen ja arvioinnin jatkumona vai erillisinä osa-alueina. Opettajaminäpystyvyyttä tukeviin tekijöihin lukeutui erityisesti yhteistyö, aiempi opetuskokemus, sekä koulutustausta. Osa osallistujista ei ollut saanut minkäänlaista tukea varhennettuun kielenopetukseen. Tiivistettynä kentällä olevia opettajia tulisi tukea paremmin muutoksissa. Valmis arviontikriteeristö helpottaisi varhennetun kielenopetuksen arvioinnissa. Lisäksi tutkimuksessa kyseenalaistettiin sitä, kuuluuko suomalaisen koulujärjestelmän vastata kaikkiin yhteiskunnallisiin ongelmiin.