Kuukautiskierron ja hormonaalisen ehkäisyn vaikutus kestävyyssuorituskykymuuttujiin maksimaalisessa suorassa testissä kestävyys- ja voimaharjoitelleilla naisilla - Raitanen, Anna (2021)
Monet naiset kokevat kuukautiskierron vaikuttavan psyykkiseen ja fyysiseen olotilaansa. Kuukautiskierron vaikutuksesta suorituskykyyn on ristiriitaisia tutkimustuloksia. Mahdolliset erot suorituskyvyssä vaiheiden välillä voivat johtua esimerkiksi muutoksista keuhkotuuletuksessa, energia-aineenvaihdunnassa, lämmönsäätelyssä tai motivaatiossa. Suurin osa aiemmista tutkimuksista osoitti laktaattitasojen ja hengityksenvaihtosuhteen (RER) olevan korkeamman follikulaarivaiheessa kuin luteaalivaiheessa, mikä viittaa suurempaan glykogeenin käyttöön energianlähteenä. Tutkimusten enemmistön perusteella voidaan tehdä oletus, että korkea estrogeenipitoisuus ja estrogeeni/keltarauhashormonisuhde voivat lisätä rasvojen käyttöä energiaksi ja tätä kautta johtaa alhaisempaan RER:iin ja laktaattitasoihin. Yhdistelmäehkäisytableteilla tehdyissä tutkimuksista ei ole havaittu systemaattisesti eroja eri vaiheiden välillä. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tuoda lisätietoa kuukautiskierron ja yhdistelmäehkäisyn vaiheiden vaikutuksesta maksimaaliseen hapenottokykyyn, koettuun rasitustuntemukseen ja fysiologisiin muuttujiin suorassa mattotestissä voimatestien jälkeen. Tutkittavina olivat 28 kestävyys- ja voimaharjoittelua harrastavaa naista, joilla oli normaali eumenorinen kuukautiskierto (NHC) tai, jotka käyttivät yhdistelmäehkäisyä (HC). Testijärjestys oli satunnaistettu ja testit tehtiin aikaisessa follikulaarivaiheessa kuukautisten aikana (EFP), follikulaarivaiheen puolessa välissä (MFP), ovulaation aikaan (OV) ja luteaalivaiheessa (LP). HC-ryhmä teki testit tyhjennysvuodon aikana, ehkäisyn aktiivisessa vaiheessa ja passiivisessa vaiheessa ennen tyhjennysvuotoa. Kestävyyssuorituskykyä mitattiin suorassa maksimitestissä juosten nousevilla 3 minuutin kuormilla. Tutkimuksen tuloksena havaittiin maksimaalisen hapenottokyvyn olevan OV:ssa merkittävästi korkeampi kuin LP:ssä, mitä ei ole havaittu aikaisemmissa tutkimuksissa. Laktaatti aerobisella kynnyksellä NHC-ryhmässä oli merkitsevästi korkeampi MFP:ssä ja OV:ssa kuin LP:ssä, mikä saattaa johtua estrogeenin lisäämästä rasva-aineenvaihdunnasta ja pienentämästä hiilihydraattiaineenvaihdunnasta LP:ssä. Vastoin aikaisempia tutkimustuloksia NHC-ryhmässä aerobisen kynnyksen koettu rasitus (RPE) oli korkeampi LP:ssä suhteessa MFP:hen ja OV:hen ja anaerobisella kynnyksellä raportoitu RPE oli merkitsevästi korkeampi EFP:ssä ja LP:ssä kuin OV:ssa. Muissa muuttujissa ei havaittu tilastollisesti merkittäviä eroja. Tutkimuksen perusteella ei löydetty yksiselitteistä näyttöä kuukautiskierron tai hormonaalisen yhdistelmäehkäisyn vaikutuksesta kestävyyssuorituskykyyn.