Kulmakarvojen liikkeet hakukysymyksissä suomalaisella viittomakielellä käydyissä keskusteluissa - Lajolinna, Maria (2021)
Tämän maisterintutkielman aiheena on kulmakarvojen liikkeet hakukysymyksissä suomalaisen viittomakielen keskusteluissa. Tutkielma vastaa kysymyksiin siitä, millaisia kulmakarvojen liikkeitä hakukysymyksissä esiintyy ja millaisia muita kuin kysyviä funktioita niillä on hakukysymyksissä. Aihetta on maailmanlaajuisesti tutkittu jonkin verran, mutta aineistopohjaista tutkimusta ei suomalaisen viittomakielen osalta löydy. Tähänastisessa tutkimuksessa on käytetty paljon erilaisia aineistoja ja analyysimenetelmiä. Aineistot vaihtelevat kooltaan ja niiden keruussa käytetyissä menetelmissä ja dokumentoinnissa on paljon vaihtelua. Tutkimuksessa on usein esitetty, että kulmakarvat liikkuvat hakukysymyksissä alaspäin ja kulmien kohotuksilla on useita funktioita, esimerkiksi vaihtoehtokysymyksen ilmaiseminen. Neutraalin kulmien asennon on nähty viittaavan väiterakenteeseen. Tutkielman aineistona on otanta Suomalaisen viittomakielen korpuksen keskusteluaineistosta. Aineistosta on ELAN- ohjelmaa käyttäen annotoitu siinä esiintyvät hakukysymysilmaisut, sekä niissä esiintyvät kulmakarvojen liikkeet, niiden funktiot ja ajoitukset. Aineiston perusteella suomalaisessa viittomakielessä yleisin kulmakarvojen liike hakukysymyksissä on kulmien kurtistus. Aineistosta annotoitiin myös merkittävä osuus kulmien kohotuksia ja hakukysymys oli mahdollista tuottaa myös ilman havaittavaa kulmien liikettä. Liikkeiden funktiot olivat usein päällekkäisiä ja muodoiltaan samanlaisia. Tulokset viittaavat siihen, että variaatiota kulmakarvojen liikkeissä on luultua enemmän, eivätkä liikkeet välttämättä muodosta tarkkarajaisia kielellisiä kategorioita, kuten aikaisemmin on oletettu. Tulevaisuudessa olisi hyvä tutkia kulmakarvojen liikkeitä laajemmassa kontekstissa, kuin vain keskusteluissa. Lisäksi ei-manuaalisuus kysymysrakenteissa yleisesti on yksi mahdollinen jatkotutkimuksen aihe. Ei-manuaalisuuden, ja etenkin kulmakarvojen liikkeiden lähempi tarkastelu toisi arvokasta näkökulmaa viittomakielten luonteeseen liittyen. Tämän tutkielman tulokset tuovat lisää työkaluja myös viittomakielen opetukseen, ja jatkotutkimuksesta olisi opetusalalle hyötyä myös tulevaisuudessa.