Suomalaisen jalkapallon liigaseurat ammattimaistumisen prosessissa - Tuikkanen, Tommi (2021)
Tässä liikunnan yhteiskuntatieteiden pro gradu -tutkielmassa tarkastellaan suomalaisen jalkapallon pääsarjaseuroja urheilun ammattimaistumisen näkökulmasta. Tarkastelussa ovat sekä miesten pääsarja, Veikkausliiga, että naisten pääsarja, Kansallinen Liiga. Urheiluseuratoiminnan juuret ovat suomalaisessa yhteiskunnassa olleet vahvasti vapaaehtoisessa kansalaistoiminnassa, mutta kuluneiden vuosikymmenten aikana globaalit muutokset urheilu- ja liikuntakulttuurissa kohti markkinallista viihdeurheilua ovat vaikuttaneet myös kansalliseen urheilukulttuurimme. Tutkielma muodostuu teoriaosuudesta sekä empiirisestä osuudesta. Teoriaosuus on muodoltaan kirjallisuuskatsaus, jossa muodostetaan kuva aihepiirin aiemmasta tutkimuksesta, kootaan tutkielman teoreettinen viitekehys sekä asetellaan tutkielman tarkemmat tutkimuskysymykset. Tutkielman empiirisessä osuudessa puolestaan pureudutaan tutkimuskysymyksiin asiantuntijahaastatteluiden, Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskuksen toteuttaman seurakyselyn ja muiden täydentävien aineistojen avulla. Liikuntakulttuurin muutoksen myötä Suomessa urheilu- ja liikuntaseurojen toiminta on eriytynyt ja monet seurat ovat alkaneet kehittyä kohti ammattimaisempaa toimintaympäristöä. Korkeimmilla sarjatasoilla toimivat jalkapalloseurat ovat lajissaan tämän muutoksen kärjessä, koska samalla organisatorisella kentällä kilpailevien seurojen on pystyttävä vastaamaan muiden seurojen tuomaan kilpailuun. Kilpailullisten syiden lisäksi ammattimaistumista edistävät institutionaaliset tekijät, joihin lukeutuvat lajiliiton pakottavat normit, kuten liigalisenssiehdot, ja erinäiset kannustimet, kuten liigojen sisäisen rahanjaon perusteet. Tutkielman aineiston perusteella Veikkausliigassa seurat jakautuvat taloudellisilta resursseiltaan kolmeen eri kategoriaan, jossa suurimmat taloudelliset resurssit omaavat seurat pystyvät kehittämään toimintaansa pitkäjänteisesti, kun taas heikommassa taloudellisessa asemassa olevat seurat joutuvat kamppailemaan täyttääkseen liigalisenssin ehdot. Kansallisessa Liigassa seurojen profiilit sen sijaan ovat monimuotoisempia jakautuen neljään eri kategoriaan, joissa seurojen toimintamallit eroavat toisistaan enemmän kuin Veikkausliigassa. Tämä johtuu muun muassa siitä, ettei Kansallisen Liigan organisatorinen kenttä ole ehtinyt vakiintua samoin kuin Veikkausliigassa lyhyemmän historiansa aikana. Naisten jalkapallo on kuitenkin viime vuosina alkanut ottaa yhä enemmän askeleita kohti markkinallista urheiluliiketoimintaa.