Liikunnanopettajien antamat merkitykset tietoisuustaidoille - Rankanen, Hulda; Kanon, Henri (2021)
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää liikunnanopettajien tietoisuustaidoille antamia merkityksiä. Tässä tutkimuksessa tietoisuustaidot määriteltiin sisältämään nykyhetkessä läsnä olemisen, omien ajatusten ja tunteiden seuraamisen, hyväksyvän asenteen tapahtumia ja elämää kohtaan sekä avoimen suhtautumisen maailmaan. Tutkimusaineiston keruu toteutettiin haastattelujen muodossa, jotka nauhoitettiin ja litteroitiin. Litteroitua tekstiä tuli 54 sivua, fonttikoolla 11 ja rivivälillä 1. Tutkimukseen haastateltiin kahdeksaa henkilöä. Yksi haastatteluista oli pilottihaastattelu, joka sisällytettiin tutkimukseen. Tutkimushenkilöt olivat kaikki koulutukseltaan liikunnanopettajia, jotka olivat toimineet liikunnanopettajan ammatissa vähintään kaksi vuotta. Kaksi ensimmäistä opettajaa ehdittiin haastatella paikan päällä ja sen jälkeen Korona –pandemista johtuen loput kuusi opettajaa haastateltiin ZOOM-yhteydellä. Henkilöt osallistuivat haastatteluun vapaaehtoisesti ja he antoivat luvan käyttää haastatteluaan tutkimuksen aineistona. Aineiston analysoinnissa pyrittiin löytämään vuoropuhelua aineiston ja teorian välillä. Analyysi toteutettiin sisältöanalyysina, fenomenografiaa ja hermeneutiikkaa mukaillen. Opettajien haastatteluissa esille nousseista asioista pyrittiin löytämään samankaltaisuuksia ja eroavaisuuksia sekä tulkitsemaan heidän näkemyksiään tietoisuustaidoista tai sen osa-alueista. Tulokset osoittivat, että niiden opettajien, jotka eivät harjoittaneet tietoisuustaitoja, puheessa oli näkyvillä samanlaisia tietoisuustaitojen piirteitä, kuin niiden jotka harjoittivat. Ainoa selkeä ero kahden ryhmän välillä oli, että tietoisuustaitoja harjoittavat pyrkivät meditoimaan ja/tai tekemään hengitysharjoituksia. Niiden tietoinen hyödyntäminen puuttui muilta opettajilta. Toisessa tutkimuskysymyksessä pyrittiin analysoimaan, miten opettaja koki tietoisuustaitojen harjoittamisen auttavan opetuksessa ja oppilaiden kohtaamisessa. Keskeisiksi auttaviksi taidoiksi nousivat armollisuus itseä ja oppilaita kohtaan, tunnetaidot, ajattelun taidot sekä tietoisuustaitojen hyödyntäminen opetuksen sisällöissä. Kolmannessa tutkimuskysymyksessä etsittiin niitä merkityksiä, joita opettajat tietoisuustaidoille antoivat suhteessa omaan elämäänsä. Opettajat näkivät tietoisuustaidot erityisesti hyvinvoinnin tukena ja apuna työssä. Tietoisuustaidot ilmenivät opettajille tekojen kautta. Käsitykset tietoisuustaidoista olivat vaihtelevia. Jatkossa olisi tärkeää selvittää, voitaisiinko tietoisuustaitojen avulla vähentää ja ennaltaehkäistä uupumusta sekä lisätä opettajien hyvinvointia. Lisäksi voitaisiin tutkia, miten opettajan tietoisuustaidot vaikuttavat oppilaiden toimintaan ja oppimiseen.