”Pukukopissa on varmasti vertaillu itteensä muihin ja on sit poseerattu peilin edessä. Et se on semmonen poikien juttu.” : itsetuntoon ja kehonkuvaan vaikuttavat tekijät liikuntatunneilla lukiolaisten kokemana - Jaatinen, Sanna; Kainulainen, Saara (2021)
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena oli kuvata, millaisia kokemuksia lukiolaisilla on itsetuntoa ja kehonkuvaa rakentavista sekä heikentävistä tekijöistä liikuntatunneilla. Tutkielmassa käytettiin laadullista tutkimusotetta. Kiinnostuksen kohteena olivat nuorten kokemukset, joita pyrimme ymmärtämään. Tutkimusaineisto koostui kuudesta 16–19-vuotiaan (kolme tyttöä ja kolme poikaa) lukio-opiskelijan puolistrukturoidusta teemahaastattelusta. Haastattelun teemat olivat itsetuntoon vaikuttaneet kokemukset sekä kehonkuvaan vaikuttaneet kokemukset. Haastattelujen kestot vaihtelivat 32–46 minuutin välillä. Sanatarkasti litteroitua aineistoa kertyi yhteensä 86 sivua (fontti Times New Roman, fonttikoko 12, riviväli 1). Aineisto analysoitiin käyttäen aineistolähtöistä sisällönanalyysia. Itsetuntoon liittyvistä kokemuksista muodostui viisi yläluokkaa: 1.) kokemukset pätevyydestä, 2.) liikuntaryhmä, 3.) vertailu, 4.) liikunnanopettaja ja 5.) toiminta liikuntatunnilla. Opiskelijoiden kokemuksista kehonkuvaan liittyen muodostui kuusi yläluokkaa: 1.) liikuntaryhmä, 2.) vertailu, 3.) ulkoiset paineet, 4.) liikunnanopettaja, 5.) toiminta liikuntatunnilla ja 6.) ajatukset omasta kehosta. Onnistuminen ja osaaminen liikuntatunnilla vahvisti sekä itsetuntoa että kehonkuvaa. Myös liikunnanopettaja ja varsinkin hänen antamansa palaute sekä avoin keskustelu suorituskyvyn ja kehojen yksilöllisyydestä koettiin itsetuntoa ja kehonkuvaa edistävinä tekijöinä. Erityisesti vertailu ja ryhmäpaine koettiin itsetuntoa ja kehonkuvaa heikentävinä tekijöinä. Lisäksi opiskelijoiden omilla ajatuksilla, kuten heikkouksien ja oman kehon hyväksymisellä oli merkittävä rooli siinä, millaisia kokemuksia opiskelijat liikuntatunneilla saivat. Tulosten perusteella liikuntatunneilla on hyvä mahdollisuus antaa opiskelijoille itsetuntoa ja kehonkuvaa vahvistavia myönteisiä kokemuksia. Se kuitenkin vaatii liikunnanopettajilta tietoutta siitä, mitkä tekijät heikentävät ja mitkä vahvistavat opiskelijan itsetuntoa sekä kehonkuvaa ja mitä ne ylipäätään tarkoittavat nuoren elämässä. Tämän tutkielman tuloksia voi hyödyntää esimerkiksi liikunnanopettajat suunnitellessaan liikuntatunteja ja ollessaan oppilaiden tai opiskelijoiden kanssa vuorovaikutuksessa. Tulevaisuudessa voitaisiin tutkia, millaiseksi vastavalmistuneet liikunnanopettajat kokevat valmiudet tukea opiskelijoiden itsetuntoa ja myönteistä kehonkuvaa. Lisäksi olisi mielenkiintoista vertailla laajemmin tyttöjen ja poikien kokemuksia.