Alaraajojen ja keskivartalon voimantuoton sekä kehonkoostumuksen vaikutus dynaamiseen tasapainoon työikäisillä naisilla ja miehillä - Glad, Antti (2021)
Tasapainon puutteet ovat merkittävä tekijä työikäisten tapaturmissa ja johtavat usein sairaalahoitoon, aiheuttaen Suomessa vuositasolla 420 miljoonan euron kustannukset. Vuonna 2013 54% vakavasti loukkaantuneista oli miehiä ja 46% naisia. 69% tapauksista liittyi heikentyneeseen päivittäiseen toimintakykyyn. Nykyisin työterveyshuollolla ei ole käytössä vakiintunutta fyysisen toimintakyvyn testistöä. Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää uudenlaisen dynaamisen tasapainon testauslaitteen käyttökelpoisuutta päivittäisen toimintakyvyn arvioinnissa ja etsiä mahdollisia eroja sukupuolten välillä. 72 osallistujaa, WOMEN (n=34, 52 ± 5,5 vuotta) ja MEN (n=37, 49 ± 6,5 vuotta), suoritti tutkimuksen loppuun. Dynaaminen tasapaino mitattiin viidellä pääsarjalla, jotka kukin koostuivat 16 kappaleesta 30 cm anteroposteriorista häiriötä (SLOW: v=10 cm/s, MIDSLOW: v=13 cm/s, MID: v=16 cm/s, MIDFAST: v=19 cm/s, FAST: v=21 cm/s,) käyttäen erikoisvalmisteista tasapainolaitetta. Maksimaalinen painekeskipisteen poikkeama (peakD) analysoitiin ja keskiarvoistettiin 3-6 hyväksytyn häiriön osalta kumpaankin suuntaan. Lisäksi mitattiin isometrisen polven ojennuksen ja plantaarifleksion voimantuotto (maksimivoima, voimantuottonopeus ja -aika) sekä keskivartalon (vartalon ojennus ja koukistus) maksimivoima. Eteenpäinhorjunnassa miehillä oli naisia alhaisempi peakD nopeuksilla MIDFAST (6,8%, p<0.01) ja FAST (8,6%, p<0.01), kun taas taaksepäinhorjunnassa miehillä oli alhaisempi peakD kaikilla viidellä nopeudella SLOW - FAST (10,8±%, p<0.01, 11,0%, p<0.01, 8,9%, p<0.01, 9,5%, p<0.01, 10,7%, p<0.01). Vaikka isometrisessä polven ojennuksessa reaktioajan 28,7%, p<0.001) ja voimantuottonopeuden (119%, p<0.001) suhteen sekä plantaarifleksiossa (82,1%, p<0.001) voimantuottonopeuden suhteen oli samansuuntaisia eroja, ei sukupuolittaisessa tarkastelussa löydetty merkitseviä yhteyksiä tasapaino- ja voimamuuttujien välillä. Ryhmää kokonaisuutena tarkasteltaessa korrelaatioita löytyi, ja myös antropometria (rasvaprosentti, rasvaton lihasmassa) korreloi (rasvaprosentti FAST-nopeudella posterior-suunnassa p<0.001, r=.490, rasvaton lihasmassa FAST-nopeudella posterior-suunnassa p<0.01, r=.-416) koko ryhmällä tasapainon kanssa. Naisilla oli säännönmukaisesti miehiä heikompi dynaaminen tasapaino erityisesti taaksepäin horjuttaessa, mutta voimantuottoaikojen erot eivät yksinään riittäneet selittämään tasapainoeroja. Dynaaminen tasapaino on mutkikas ilmiö. Maksimipoikkeaman lisäksi on jatkossa syytä tarkastella myös muita parametreja kuten poikkeaman liikeradan pituutta. Aiemmin on osoitettu, että voimantuottonopeus korreloi dynaamisen tasapainon kanssa ikääntyneillä, muttei nuorilla. On mahdollista, että keski-ikäisillä naisilla havaittu miehiä matalampi voimantuotto liittyy korkeampaan kaatumisonnettomuuksien riskiin myöhemmällä iällä.