Virtuaalitodellisuutta hyödyntävän harjoittelun vaikuttavuus kroonisesti sairaiden lasten tasapainoon ja karkeamotorisiin taitoihin : järjestelmällinen kirjallisuuskatsaus ja meta-analyysi - Rannila, Elina (2021)
Krooniset sairaudet ovat syrjäyttäneet infektiotaudit lasten ja nuorten yleisimmistä sairauksista. Liikunta on erittäin tärkeää kroonisten sairauksien hoidossa ja kuntoutuksessa, mutta suurin osa kroonisesti sairaista lapsista ei liiku päivän aikana riittävästi. Virtuaalitodellisuutta hyödyntävä harjoittelu (VR-harjoittelu) on yleistynyt viime vuosina myös kuntoutuksessa ja se on noussut suosioon erityisesti lasten ja nuorten keskuudessa. Aikaisemman tutkimustiedon perusteella virtuaalitodellisuutta hyödyntävällä harjoittelua on potentiaalia kroonisten sairauksien kuntoutuksessa, mutta tulokset ovat osittain ristiriitaisia. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tuottaa lisätietoa virtuaalitodellisuutta hyödyntävän harjoittelun vaikuttavuudesta kroonisesti sairaiden lasten tasapainoon ja karkeamotorisiin taitoihin. Tämän järjestelmällisen kirjallisuuskatsauksen aineistona hyödynnettiin ROVA- tutkimushankkeen (”Virtuaalikuntoutus, lisätty todellisuus ja robotiikka”) aineistoa. Järjestelmällinen kirjallisuushaku suoritettiin tammikuussa 2019 OVID Medline, Cinahl, PsychINFO ja ERIC- tietokantoihin. Mukaan otettavat tutkimukset rajattiin PICOS- strategian mukaisesti: (P) kroonisesti sairaat alle 18- vuotiaat lapset, (I) virtuaalitodellisuutta hyödyntävä harjoittelu, (C) tavanomainen hoito tai muu kuntoutuksen toteutustapa, (O) tasapaino ja karkeamotoriset taidot ja (S) RCT-tutkimukset. Tutkimusten valinta ja tutkimustiedon kerääminen suoritetiin yhden henkilön toimesta ja harhan riskiä arvioitiin Cochrane Risk of Bias 2- työkalun avulla kahden henkilön toimesta. Lisäksi näytön varmuutta arvioitiin GRADE- työryhmän ohjeiden mukaisesti. Tutkimuksen meta-analyysi suoritettiin Review Manager 5.4.1- ohjelmalla. Meta-analyysiin hyväksyttiin mukaan 14 tutkimusta PICOS- lausekkeen sisäänotto- ja poissulkukriteereiden mukaisesti. Tutkittavia oli yhteensä 384 ja tutkittavien keski-ikä oli 9,6 vuotta. Yhteensä 192 tutkittavaa kuului koeryhmiin ja 192 kontrolliryhmiin. Kahdeksassa tutkimuksessa VR-harjoittelua verrattiin muuhun tavanomaiseen aktiiviseen harjoitteluun ja kuudessa virtuaalitodellisuutta hyödyntävää harjoittelua oli tavanomaisen kuntoutuksen lisänä verrattuna pelkkään tavanomaisen kuntoutukseen. Meta-analyysin tulosten perusteella virtuaalitodellisuutta hyödyntävä harjoittelu ilmeisesti parantaa kroonisesti sairaiden lasten tasapainoa (SMD -0,51, 95% LV -0,87 – -0,16; p=0,005) ja karkeamotorisia taitoja (SMD -0,41, 95% LV -0,82 – -0,00; P=0,05) verrattuna tavanomaiseen aktiiviseen harjoitteluun. Näytön varmuus kohtalaista tasapainon osalta ja alhaista karkeamotoriikan osalta, jolloin tuloksiin on syytä suhtautua kriittisesti. Virtuaalitodellisuutta hyödyntävä harjoittelu saattaa olla vaikuttavampaa kroonisesti sairaiden lasten tasapainoon tavanomaisen kuntoutuksen lisänä kuin tavanomainen harjoittelu yksinään (SMD -0,53, 95% LV -1,14 – 0,09; p=0,09), mutta luotettava tutkimusnäyttö puuttuu. Lisäksi VR-harjoittelu saattaa olla yhtä vaikuttavaa kroonisesti sairaiden lasten karkeamotoriikkaan tavanomaisen kuntoutuksen lisänä kuin tavanomainen kuntoutus yksinään (SMD -0,41, 95% LV -1,14 – 0,23; p=0,19). Näyttö on kuitenkin tämän osalta epävarmaa. VR-harjoittelu voi olla hyvä vaihtoehto tavanomaiselle aktiiviselle harjoittelulle, kun halutaan parantaa kroonisesti sairaiden lasten tasapainoa ja karkeamotorisia taitoja. VR-harjoittelu on turvallinen ja motivoiva harjoittelumuoto, jonka käytössä kroonisesti sairaiden lasten kuntoutuksessa ei ole ilmennyt haittoja.