Fibion Muutos -ohjelman vaikutus istumis- ja aktiivisuustottumuksiin : kolmen kuukauden työhyvinvointi-interventio - Nirhamo, Essi (2021)
Työelämä on muuttunut fyysisesti passiivisemmaksi ja erityisesti istuminen työaikana on lisääntynyt. Runsaan fyysisen passiivisuuden on todettu olevan yhteydessä moniin tarttumattomiin sairauksiin, kuten sydän- ja verisuonitauteihin, tyypin 2 diabetekseen sekä tiettyihin syöpiin. Työyhteisöille suunnatut terveysohjelmat ovat potentiaalinen tapa vähentää fyysistä passiivisuutta ja istumisen määrää. Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena oli tutkia hyvinvointiteknologiayritys Fibionin verkkopohjaisen työhyvinvointi-intervention vaikutusta Helsingin kaupungin erään yksikön istumis- ja aktiivisuustottumuksiin. Tutkielma perustuu Fibionin ja Helsingin kaupungin yhteistyössä toteuttaman kontrolloidun interventiotutkimuksen aineistoon. Muutos -ohjelman vaikutusta tutkittiin vertaamalla interventioryhmän (N=29) ja kontrolliryhmän (N=12) päivittäisen istumisen, istumisen tauottamisen, kevyen fyysisen aktiivisuuden sekä kohtuukuormitteisen tai raskaan fyysisen aktiivisuuden määrän muutosten keskiarvoja. Vaikutusta tarkasteltiin myös vertaamalla Fibion Muutos -ohjelmaan todellisuudessa osallistuneita (N=16) ja niitä, jotka eivät lopulta osallistuneet ohjelmaan (N=25). Alku- ja seurantamittaukset istumisen ja fyysisen aktiivisuuden osalta toteutettiin Fibionin kiihtyvyysmittarilla. Tilastollisissa analyyseissä käytettiin Mann-Whitneyn U-testiä sekä Wilcoxonin testiä. Vaikutukset olivat istumisen osalta arkena keskimäärin 37,8 minuuttia (p = 0,268), istumisen tauottamisen osalta 5,1 % (p = 0,387) ja kevyen fyysisen aktiivisuuden osalta 27,6 minuuttia (p = 0,268) interventioryhmän eduksi kontrolliryhmään verrattuna, mutta ryhmien väliset erot eivät olleet tilastollisesti merkitseviä. Vaikutukset olivat vastaavien tulosmuuttujien osalta myös ohjelmaan osallistuneita ja verrokkiryhmää vertailtaessa ohjelmaan osallistuneiden eduksi, mutta ryhmien väliset erot eivät olleet tilastollisesti merkitseviä. Kohtuukuormitteinen tai raskas fyysinen aktiivisuus sen sijaan väheni kaikkien ryhmien osalta. Tulosten perusteella Fibion Muutos -ohjelmalla näyttäisi olleen myönteisiä vaikutuksia istumisen määrään, istumisen tauottamiseen sekä kevyen fyysisen aktiivisuuden määrään erityisesti arkipäivinä, mutta tulokset tulisi varmistaa kattavampien kontrolloitujen interventiotutkimusten avulla. Tutkimukset Muutos -ohjelman vaikutusten pysyvyydestä sekä vaikutuksista terveyden kannalta keskeisiin biomarkkereihin toisivat kokonaisvaikuttavuuden tarkasteluun myös lisäarvoa. Havaintojen perusteella digitaaliset terveysinterventiot saattavat kuitenkin toimia hyvänä vaihtoehtona istumis- ja aktiivisuustottumusten muuttamisessa.