Interactional strategies : a case study for immigrant nursing students in a vocational degree for practical nurses - Kortelainen, Laura (2021)
Tilastokeskuksen (2015) mukaan työikäisen väestön osuus laskee vuosittain ikääntymisen myötä, mistä seuraa terveydenhuollon työvoimapula. Vuodesta 2020 alkaen myös Covid-19 pandemia on lisännyt tarvetta terveydenhuollon työntekijöille. Maahanmuuttotaustaisia hoitajia tarvitaan alalle, jonka vuoksi ammatillisen koulutuksen kielitasovaatimuksia on laskettu. Opettajat uskovat, että maahanmuuttotaustaiset opiskelijat oppivat kielen koulutuksen aikana. Aikaisemmat tutkimukset ovat kuitenkin paljastaneet viestinnälliset haasteet, joita tulee eteen terveydenhuollossa kulttuurienvälisessä vuorovaikutuksessa (Atkins and Omeri, 2002; Emami, Gerrish and Jirwe, 2010; Heikkilä, 2004; Olakivi, 2013). Tämän pro gradu –tutkielman tarkoituksena on ymmärtää, mitä vuorovaikutusstrategioita käytetään kommunikointihaasteiden ratkaisemisessa kulttuurienvälisen hoitotapahtuman aikana. Tutkimus-kysymyksiä on kaksi: Minkälaisia vuorovaikutusstrategioita käytetään terveydenhuollossa kulttuurienvälisen hoito-tapahtuman aikana?; Kuinka lähihoitajatutkinnon opintotavoitteet täyttävät työssä vaadittavat vuorovaikutustaitotavoitteet? Aineisto kerättiin havainnoimalla maahanmuuttotaustaisten lähihoitajaopiskelijoiden oppitunteja sekä haastattelemalla luokasta neljää opiskelijaa. Aineistot analysoitiin temaattisesti, jolloin esiin nousi kolme eri teemaa: konkreettiset kommunikaatiotoimet, vuorovaikutukseen vaikuttavat luonteenpiirteet, ja muut vuorovaikutukseen vaikut-tavat tekijät hoitotyössä. Käytetyt vuorovaikutusstrategiat luokiteltiin kolmeen teemaan, joihin sisältyivät selkokielen käyttö, koodinvaihto, kosketus ja kehonkieli, sekä luonteenpiirteet, joiden havaittiin vaikuttavan vuorovaikutukseen hoitotyössä. Lisäksi useiden hoitotyön velvoitteiden havaittiin vaikuttavan vuorovaikutukseen. Näitä velvoitteita olivat muun muassa salassapitovelvollisuus, velvollisuus selvittää potilaan potilashistoria ja tietää lääkityksen vaikutukset, sekä osata tunnistaa poikkeuksellisen tilanteen, kuten pandemian, vaikutukset terveydenhuollon kontekstissa. Samankaltaisia vuorovaikutusstrategioita tuli esille sekä luokassa että haastatteluissa, mutta vuorovaikutusstrategioiden tärkeyden korostus vaihteli opettajan ja oppilaiden välillä. Samankaltaisten strategioiden käyttöä maahanmuuttotaustaisten opiskelijoiden toimesta on havaittu aiemmissa tutkimuksissa (Emami et al. 2009; Sjöholm, 2012). Oppilaat korostivat kollegoilta saatavaa tukea, kun taas opettaja korosti aktiivista tiimityöskentelyä työpaikalla. Lisäksi oppilaat kokivat koodinvaihdon hyödylliseksi, kun taas opettaja ei maininnut sitä vuorovaikutusstrategiana. Oppilaat korostivat opiskelun tärkeyttä tuntien ulkopuolella sekä valmistumisen jälkeen. Tämän tutkimuksen tulokset voivat auttaa opetussuunnitelmaa tehdessä sekä kommunikoinnin tuntien suunnittelemisessa lähihoitajan ammattitutkinnossa.