Tietojärjestelmien mallintaminen : tarpeet ja haasteet - Korpelainen, Noora (2021)
Kuten muillakin suunnittelualoilla, myös tietojärjestelmäkehityksessä mallintamisella on käsitetty olevan merkittävä rooli. Alan kirjallisuudessa mallintaminen ja mallien käyttö esitetään hyötyjen valossa ja standardoitu UML (Unified Modeling Language) ohjelmistokehittäjien yhteisenä kielenä. Empiiriset tutkimukset kuitenkin osoittavat, että mallintamisen ja UML:n hyödyntäminen voi olla jopa erittäin vähäistä. Tällä pro gradu -tutkielmalla pyrittiin selventämään tietojärjestelmien mallintamisen nykytilaa. Tutkielman empiirinen osuus toteutettiin laadullisin menetelmin, haastattelemalla 13 ammattilaista kymmenestä eri ohjelmisto- ja IT-palveluyrityksestä. Mallintamisen roolia nykypäivän ketterässä tietojärjestelmäkehityksessä tutkittiin selvittämällä Suomessa toimivien ammattilaisten näkemyksiä ja kokemuksia mallintamisen ja mallien käytön hyödyistä, mallintamiseen liittyvistä haasteista sekä käytössä olevista mallintamismenetelmistä ja -työkaluista. Haastatteluaineiston analyysi suoritettiin teoriaohjaavasti. Teemahaastattelu ja alustava analyysi pohjautuivat kirjallisuudesta muodostettuihin teemoihin, kun taas yksityiskohtaisempi analyysi toteutettiin aineistolähtöisesti. Tutkimuksessa havaittiin, että mallintamisella on tietojärjestelmäkehityksessä selkeä viestinnällinen rooli, joka korostuu kehitystyön alkuvaiheessa ja myöhemmin ylläpidossa. UML on käytetyin mallintamismenetelmä ja sitä hyödynnetään vapaamuotoisella tavalla lähinnä piirtotyökaluja käyttäen. Ammattilaisten koulutus ja kokemus sekä organisaation toimintatavat ja asiakasvaatimukset vaikuttavat käytäntöihin ja mallintamisen koettuun hyödyllisyyteen. Haasteissa esiintyivät etenkin puutteelliset resurssit, kuten ajan, osaamisen ja organisaation tuen puute. Ammattilaisten näkemysten ja kokemusten perusteella todetaan, että koodikeskeiset asenteet voivat vaikuttaa haasteiden muodostumiseen. Haasteet voivat johtaa vapaamuotoiseen mallintamiseen tai mallintamisen sivuuttamiseen kokonaan, jolloin kommunikointiongelmien kautta voidaan havaita laadun ja tuottavuuden laskua. Haasteiden ylittäminen vaatii todennäköisesti useita toimia, kuten koulutusta, ohjeistusten laatimista sekä työkalukehitystä ja -käyttöönottoa.