Kolmasluokkalaisten motoristen perustaitojen ja fyysisen kunnon yhteydet koettuun fyysiseen toimintakykyyn - Rintala, Antti; Peltonen, Jussi (2021)
Tutkielman tarkoituksena oli selvittää kolmasluokkalaisten motoristen perustaitojen ja fyysisen kunnon yhteyksiä koettuun fyysiseen toimintakykyyn. Lisäksi tarkasteltiin äidin koulutustaustan, oppilaan sukupuolen sekä kyselyn ja testien järjestyksen vaikutuksia yhteyksiin. Tämän lisäksi vertailtiin sukupuolten välisiä eroja motorisissa perustaidoissa, fyysisessä kunnossa ja koetussa fyysisessä toimintakyvyssä. Tutkimuksen aineisto on osa LIKES:n Liikkuvaa matikkaa -tutkimushanketta, jossa selvitettiin fyysisesti aktiivisten oppituntien vaikutuksia matematiikan oppimistuloksiin. Tutkimukseen rekrytoitiin kevään 2019 aikana 349 (177 poikaa ja 172 tyttöä) kolmasluokkalaista 13 eri koulusta Keski-Suomen alueelta. Testit suoritettiin syksyn 2019 aikana. Motorisia perustaitoja testattiin seitsemällä eri testiosiolla: tasapainoilu takaperin, sivuttaishyppely, sivuttaissiirtyminen, tasapainoilu yhdellä jalalla, pallon heitto ja hernepussin heitto. Fyysistä kuntoa mitattiin neljällä testiosiolla: etunojapunnerrus, 20 metrin viivajuoksu, istumaannousu ja vauhditon pituushyppy. Koettua fyysistä toimintakykyä selvitettiin kyselylomakkeen avulla. Aineisto analysoitiin IBM SPSS Statistics 27 –ohjelmalla käyttäen lineaarista regressioanalyysiä. Pojat olivat keskimäärin tyttöjä parempia välineenkäsittely- ja liikkumistaidoissa sekä kaikissa fyysisen kunnon osatekijöissä. Tytöt sen sijaan olivat poikia parempia tasapainotaitoa mittaavissa testeissä. Koetussa fyysisessä toimintakyvyssä ei havaittu eroja sukupuolten välillä. Tutkimus osoitti, että motoriset perustaidot ja fyysinen kunto olivat yhteydessä koettuun fyysiseen toimintakykyyn. Näistä tekijöistä fyysinen kunto selitti enemmän koettua fyysistä toimintakykyä (13,5 prosenttia). Motoristen perustaitojen ja fyysisen kunnon ollessa samassa mallissa, motorisilla perustaidoilla ei ollut tilastollisesti merkitsevää yhteyttä koettuun fyysisen toimintakykyyn. Fyysisen kunnon osatekijöistä viivajuoksun tulos selitti eniten fyysisen toimintakyvyn vaihtelua. Äidin koulutus sekä kyselyn ajankohta nostivat kaikkien mallien selitysasteita. Oppilaan sukupuoli ei ollut tilastollisesti merkitsevä selittäjä yhdessäkään mallissa. Tulokset viittaavat siihen, että kolmasluokkalaisten koettua fyysistä toimintakykyä voidaan tukea kehittämällä sekä motorisia perustaitoja että fyysistä kuntoa. Motorisissa perustaidoissa havaitut erot tyttöjen ja poikien välillä saattavat osaltaan johtua liikuntaan liittyvien mielenkiinnonkohteiden ja lajivalintojen sukupuolittuneisuudesta.