Yrityskauppojen arviointi synergiaetujen näkökulmasta - Liimatainen, Roope (2021)
Tässä pro gradu -tutkielmassa tarkasteltiin, kuinka monikansallisen yhtiön liiketoiminnan laajentaminen Suomen IT-markkinalle on onnistunut kahden yritysoston avulla, ja kuinka ostaneen yrityksen arvioimat yritysostoilla saavutettavat synergiaedut ovat toteutuneet verrattuna tavoitteisiin. Tutkielma on toteutettu siten, että se sisältää sekä laadullisia että määrällisiä piirteitä, aineistona käytettiin ostaneen yrityksen projektidokumentteja sekä kolmea avainhenkilön teemahaastattelua. Yritysostojen päätavoitteena oli ostavan yrityksen ja ostettujen yritysten tuotteiden ja palveluiden ristiinmyynti (myynti toisen konserniyhtiön myyntiorganisaation toimesta). Ristiinmyynnin tavoitteesta noin 60% toteutui tarkastelujakson ollessa 2017 - 2019. Aiemmassa yrityskauppatutkimuksessa on havaittu, että yritysostoja toteuttavat yritykset keskittyvät usein liikevaihtoperusteisia synergiaetuja enemmän kustannusperusteisiin synergioihin, ja aiempi tutkimus on osoittanut, että kustannusperusteiset synergiaedut toteutuvat paremmin kuin liikevaihtoperusteiset, jota myös tämän pro gradu -tutkielman tutkimustulokset alleviivaavat. Tarkastelluissa yritysostoissa kustannusperusteiset tavoitteet toteutuivat paremmin kuin liikevaihtoperusteiset, mutta kustannussäästöt jäivät kokonaisuuden kannalta melko vähäisiksi. Yrityskauppaprosessien kompleksisen luonteen vuoksi kustannusperusteiset synergiaedut on yksinkertaisempi arvioida ennen yritys-kauppoja verrattuna liikevaihtoperusteisiin synergioihin, joissa on useampia muuttuvia tekijöitä, ja joihin myös loppuasiakkaan toimenpiteet vaikuttavat. Synergiaetujen toteuman lisäksi tutkielmassa tarkasteltiin myös muita ostettujen yritysten taloudellisia lukuja, joilla pyrittiin luomaan kattava kokonaiskuva aihepiiristä, sekä siitä kuinka ostetut yritykset ovat suoriutuneet kauppojen jälkeen. Tutkimustulokset osoittavat myös ristiriitaisuutta maayhtiön ja ulkomaisen emoyhtiön näkökulmissa, yrityskauppojen toteuttamisen perimmäisen tarkoitusperän ollessa strateginen.