Kuormittumisen ja palautumisen seurantaprojekti Tampereen urheiluakatemian jalkapalloilijoilla kaudella 2016–2017 - Kiili, Ulla (2021)
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, mitkä muuttujat kuormittumisen ja palautumisen seurantaan Varalan Urheiluopistolla luodusta testipatteristosta mahdollisesti reagoivat herkimmin ja onko muuttujilla keskenään mitään yhteyttä. Tutkimuksen testijoukkona toimi Tampereen Urheiluakatemian vuonna 2000–2001 syntyneiden poikien jalkapalloryhmä. Kaikki testattavat pelasivat Ilveksen B-poikien ikäkausijoukkueessa. Testipatteristo koostui kolmesta osasta: pikapalautumistestistä, submaksimaalisesta juoksutestistä ja 30 metrin nopeustestistä. Viiden minuutin Firstbeatin pikapalautumistestissä mitattavat muuttujat olivat leposyke (HR), sykevälivaihtelun keskihajonta (SDNN), sykevälivaihtelun neliöjuuri peräkkäisten R-R-välien erotusten neliöiden keskiarvosta (RMSDD), korkean (HF) ja matalan taajuuden (LF) sykevälivaihtelu ja näiden suhdeluku (LF/HF). Submaksimaalisessa juoksutestissä käytettiin YoYo Endurance Test Level 1 Bangsbo versiota, joka suoritettiin seitsemännen tason loppuun (7:25). Testin aikaiset sykemuuttujat olivat keskiarvosyke (HR Avg) aikaväliltä 2:25-07:25, maksimisyke (HR Max). Lisäksi testin päätyttyä tarkkailtiin sykkeen palautumista minuutin palautumisjaksolta. Tästä kirjattiin ylös absoluuttinen palautumissyke (HR Pal). Sykemuuttujista laskettiin erotussyke (HR erotus) maksimisykkeen ja palautumissykkeen välillä ja suhteellinen palautumisprosentti (palautus %) palautumisjaksolta. 30 metrin nopeustestistä otettiin kokonaisajan lisäksi viiden ja kymmenen metrin väliajat. Kokonaisuutena tutkimuksessa suoritettiin kuusi mittauskertaa, mutta lopulta vain kahta näistä käytetiin tämän gradun analysoinnissa testijoukon osallistumisen hajanaisuuden takia. Tilastollisesti merkittävää muutosta havaittiin mittauskertojen välillä submaksimaalisen juoksutestin aikaisessa keskiarvosykkeessä (-4,7 bpm, p ≤ 0,01) ja 30 metrin nopeustestin loppuajoissa (-0,09 s, p ≤ 0,001). Pikapalautumistestissä leposyke nousi hieman (+1,9 bpm) ja kaikki muut muuttujat laskivat (RR RMSSD: -3,6 ms; RR SD: -7,4 ms; HF Ka: -342,2 ms2; LF Ka: -1496,7 ms2 ja LF/HF: -4,0), mutta muutokset eivät olleet tilastollisesti merkittäviä. Submaksimaalisessa testissä myös muissa muuttujissa kuin keskisykkeessä havaittiin muutosta (HR Max: -3,0 bpm; HR Pal: -6,6 bpm; HR erotus: +3,5 bpm ja palautus %: +2,4 %), mutta nämä eivät olleet tilastollisesti merkittäviä. 30 metrin juoksutestin viiden ja kymmenen metrin väliajat paranivat myös (5 m: -0,014 ja 10 m: -0,022), mutta nämäkään eivät olleet tilastollisesti merkittäviä muutoksia. Kyseisellä tutkimusasetelmalla voitiin todeta, että seurantajakson aikaiset muutokset näkyivät selviten submaksimaalisen juoksutestin keskisykkeessä sekä 30 metrin nopeustestin loppuajassa.