Alkoholin käyttö ja kognitiivinen toimintakyky 61-vuotiaana - Lampinen, Hanna (2021)
Tämän pro gradutyön tarkoituksena oli tutkia alkoholin käytön ja kognitiivisen toimintakyvyn yhteyttä 61-vuotiailla. Työ perustui vuonna 1968 alkaneeseen The Jyväskylä Longitudinal Study of Personality and Social Development (JYLS) eli Lapsesta aikuiseksi (LAKU) -tutkimuksen aineistoon. Tutkimusaineisto muodostettiin alun perin Jyväskylän kaupungin kansakoulun toisen luokan oppilaista, joita oli yhteensä 369 (196 poikia ja 173 tyttöjä). Tässä tutkimuksessa käytettiin vuoden 2020 loppuun mennessä 61-vuotiailta koottua aineistoa, johon tässä työssä kuului 204 elämäntilannekyselyyn ja 157 terveystarkastukseen osallistunutta tutkittavaa. Alkoholin kulutusta arvioitiin käyttämällä humalahakuista juomista sekä alkoholin kulutuksen määriä mittaavia kyselylomakkeita, jotka tutkittavat täyttivät kotiin lähetetyn elämäntilannekyselyn yhteydessä. Kognitiivista toimintakykyä arvioitiin MoCa eli Montreal Cognitive Assessment -testin kognitiivista toiminnanohjausta mittaavilla Trail Making testeillä (TMT) sekä huomiokykyä ja työmuistia testaavalla Wechsler Adult Intelligence Scalen (WAIS) Digit span testillä. Kognitiiviset testaukset suoritettiin terveystarkastuksen yhteydessä tutkimukseen koulutetun sairaanhoitajan tekemänä. Analyysimenetelmänä käytettiin Spearmanin korrelaatiokerrointa, Kruskal-Wallisin testiä sekä kaksisuuntaista varianssianalyysiä. Kruskal-Wallisin testillä selvitettiin, onko alkoholin kulutuksella tai humalahakuisella juomisella yhteys TMT testien erotukseen (TMTB – TMTA). Varianssianalyysillä selvitettiin, onko alkoholin kulutuksella tai humalahakuisella juomisella yhteys TMT-A-, TMT-B- tai Digit span -testeihin. Yhteyttä alkoholin kulutuksen määrien ja kognitiivisen toimintakyvyn välillä ei löytynyt. Miehillä runsas humalahakuinen juominen oli yhteydessä korkeampiin tuloksiin kognitiivisissa testeissä. Kun otettiin mukaan taustamuuttujat, yhteydet eivät olleet tilastollisesti merkitseviä. Tulosten luotettavuutta heikentävät erityisesti pienet osaryhmät analyysissä. Tämän tutkimuksen mukaan johdonmukaista yhteyttä alkoholin käytön ja kognitiivisen toimintakyvyn väliltä ei 61-vuotiailta löytynyt. Jatkossa on tärkeää seurata alkoholin käyttötapoja ja kognitiivisen toimintakyvyn muutoksia. Lisäksi välittävien tekijöiden osuutta on syytä tutkia.