Children with mathematical disabilities have heterogeneous cognitive profiles - Rautiainen, Jarno; Ikonen, Helka (2021)
Matematiikan oppimisvaikeudet on aiemmissa tutkimuksissa yhdistetty moniin kognitiivisiin osa-alueisiin kuten työmuistiin, prosessointinopeuteen, visuospatiaalisiin taitoihin ja kielellisiin taitoihin. On kuitenkin vielä epäselvää, millaisia kognitiivisia profiileja on erotettavissa niiden lasten joukosta, joilla on matematiikan oppimisvaikeuksia. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli vastata tähän tarpeeseen ja tutkia, millaisia kognitiivisia profiileja on löydettävissä niiden lasten joukosta, jotka on ohjattu lisätutkimuksiin erilaisten oppimisvaikeuksien vuoksi, ja selvittää, eroavatko lapset eri kognitiivisten profiilien ryhmissä aritmeettisessa sujuvuudessa. Lisäksi tutkittiin, ovatko lapset, joilla on matematiikan oppimisvaikeus, matematiikan ja lukemisen oppimisvaikeus tai ei kumpaakaan, yliedustettuina jossakin kognitiivisen profiilin ryhmässä, ja kuinka he eroavat kognitiivisilta taidoiltaan. Aritmeettista sujuvuutta mitattiin RMAT-testillä, kognitiivisia taitoja WISC-osatesteillä (Sanavarasto, Samankaltaisuudet, Kuutiotehtävät, Merkkikoe ja Numerosarjat etu- ja takaperin) ja lukusujuvuutta neljällä eri lukusujuvuuden testillä (Lukilasse, ÄRPS, Misku tai Markkinat). Tutkimuskysymyksiin vastattiin latentin profiilianalyysin ja siihen liittyvän kolmiportaisen lisätarkastelun, khiin neliö -testin ja monen muuttujan varianssianalyysin avulla. Latentin profiilianalyysin avulla löydettiin kolme latenttia kognitiivista profiilia, joista ensimmäinen kuvasi ikätasoista suoriutumista, toisessa kielellisten osatestien suoritus oli parempi kuin muiden osatestien ja kolmas profiili piti sisällään matalan suoriutumisen visuokonstruktiivisesti ja prosessointinopeuden osalta. Nämä kognitiiviset profiiliryhmät eivät eronneet toisistaan aritmeettisen sujuvuuden suhteen, eivätkä lapset eri aritmeettisen sujuvuuden ryhmissä olleet yliedustettuina yhdessäkään kognitiivisessa profiiliryhmässä. Lapsilla, joilla ei ollut matematiikan tai lukemisen oppimisvaikeutta, oli parempi prosessointinopeus verrattuna lapsiin, joilla oli matematiikan oppimisvaikeus, ja vastaavasti parempi työmuisti verrattuna lapsiin, joilla oli sekä matematiikan, että lukemisen oppimisvaikeus. Tutkimuksen pohjalta ne lapset, joilla on matematiikan oppimisvaikeuksia, vaikuttaisivat olevan heterogeeninen ryhmä kognitiivisten taitojen suhteen. Tämä tutkimus tukee aiempia tutkimustuloksia, joiden mukaan työmuistilla ja prosessointinopeudella on merkitystä matemaattisen suoriutumisen kannalta.