Käyttäjätyytyväisyyden ja arvon yhteisluomisen vaikuttavuus käyttäjän kokemukseen ERP-järjestelmästä - Kaitainen, Minna (2020)
Yhtenä merkittävänä ihmisen ja teknologian välisen vuorovaikutuksen kehitystrendinä on ryhdytty painottamaan tehokkuuden sijaan kokemuksellisuutta ja merkityksen luomista teknologian käyttäjälle. Tehokkuuteen tähtäävän ERP-järjestelmän kontekstissa kokemuksellisuuden näkökulma on selvästi vähemmän tutkittu ilmiö. Tässä tutkielmassa pyritään selvittämään, onko käyttäjätyytyväisyydellä ja järjestelmän toimittajan kanssa tapahtuvalla arvon yhteisluomisella vaikutusta loppukäyttäjän kokemukseen arvioitavasta ERP-järjestelmästä. Tutkielmassa ERP-järjestelmän loppukäyttäjiä lähestyttiin kaksiosaisella sähköisellä kyselyllä, jossa vastaajaa pyydettiin arvioimaan ERP-järjestelmää kokonaisarvosanalla sekä vastaamaan käyttäjätyytyväisyyttä ja arvon yhteisluomista koskeviin kysymyksiin. Määrällistä aineistoa analysoitiin regressioanalyyseilla, joilla pyrittiin selvittämään vastaajan antamaan kokonaisarvosanaan eniten vaikuttavia tekijöitä sekä käyttäjätyytyväisyyden että arvon yhteisluomisen osalta. Tutkimuksen tuloksien pohjalta voidaan todeta vastaajan antamaan kokonaisarvosanaan vaikuttaneen eniten käyttäjätyytyväisyyden summamuuttujien osalta järjestelmän suorituskyky ja järjestelmän helppokäyttöisyys. Arvon yhteisluomisen summamuuttujien osalta kokonaisarvosanaan on eniten vaikuttanut järjestelmää kohtaan esitetyt kehitysehdotukset. Näiden summamuuttujien vaikutus nousi esille summamuuttujatasoisessa regressiomallissa. Lisäksi tutkimuksen tulokset osoittavat, että annettuun arvosanaan vaikuttuvat väittämätason regressiomallissa havaitut järjestelmän nopeus, järjestelmän soveltuvuus vastaajan työtehtäviin, järjestelmässä käytettävät kuvaavat lyhenteet sekä kehitysehdotusten käsittely. Tutkimus vahvistaa vallitsevaa näkemystä tyytyväisyyden kokemuksen ympärillä vallitsevasta monimutkaisesta kontekstista, sillä tutkimuksessa onnistuttiin todentamaan arvon yhteisluomisen onnistumisen vaikuttavan vastaajan kokemukseen itse ERP-järjestelmästä. Pienestä otannasta huolimatta tutkimuksen lopussa muodostetuista malleista saatiin muodostettua vahvoja selitysasteita, etenkin kun tarkasteltavat ilmiöt liittyvät vahvasti ihmisen käyttäytymistä tutkivaan tieteenalaan. Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää ERP-järjestelmän ja yhteistyökäytäntöjen kehittämisessä käyttäjätyytyväisyyden lisäämiseksi.