ADHD Helsingin Sanomien uutisoinnissa 1998–2018 - Nygård, Hanna (2020)
Tässä tutkimuksessa selvitettiin Helsingin Sanomien ADHD-uutisoinnissa 20 vuoden aikana tapahtuneita muutoksia. Tarkastelin ADHD:n etiologiaan, hoitoon ja seurauksiin liittyvää kirjoittelua sekä sitä,ketä artikkeleissa käytettiin lähteenä ja missä lehden osiossa juttu julkaistiin. Aihe on kiinnostava, sillä Suomen suurimman sanomalehden välittämä kuva ADHD:sta on yhteydessä aihetta koskevaan julkiseen keskusteluun. ADHD-uutisointia ei ole aiemmin tutkittu Suomessa, joten vertasin tutkimukseni tuloksia muun muassa Ruotsissa, Ranskassa ja Englannissa aiheesta tehtyihin havaintoihin. Valitsin tarkasteluun vuodet 1998, 2003, 2008, 2013 ja 2018. Helsingin Sanomien digitaalisesta arkistosta kerätyt artikkelit (n=149) analysoitiin sisällönanalyysin avulla. Tutkimuksen tulokset vastaavat aiempien tutkimusten havaintoja ADHD-uutisoinnin leimaavuuden ja lääkehoidon tehokkuuden korostumisessa. ADHD yhdistettiin yleensä kielteisiin seurauksiin, kuten kouluvaikeuksiin, huonoon itsetuntoon sekä rikoksiin ja päihteisiin. Koulun pedagogisia toimia pidettiin tärkeänä ADHD:n kuntoutuksessa, mutta lääkehoito mainittiin useammin kuin terapia tai muut psykososiaaliset hoitomuodot yhteensä. Lääkehoidon kritisointi väheni selvästi tarkasteluaikana. ADHD:n etiologiasta esitettiin erilaisia näkemyksiä, joista biologisten ja ympäristösyiden yhteisvaikutus oli yleisin. Tutkimus tuki aiempi havaintoja ammattilaisten yliedustuksesta tietolähteenä verrattuna ADHD-oireisiin ja heidän perheenjäseniinsä. Julkisuuden henkilöiden haastattelut yleistyivät tarkastelujakson loppua kohden. Helsingin Sanomien ADHD-uutisointi on tarkasteluajanjakson aikana monipuolistunut ja lisääntynyt, mutta ADHD:sta välittyvä kuva on yhä kielteinen